BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 423 



în anul 1895 peste tot o suprafaţă de teren de 189.104 hectare, cari 

 predară în anul 1896 o producţiune totală de aprope 5 milione de hec- 

 tolitri vin ; de sigur o producţiune nu neînsemnată. Conform cu acesta 

 şi beutura cea maî lăţită şi maî preferată Românilor e fără îndoială vinul. 



In timpii maî vechi acesta fu totuşi contrar. In secolul 13 şi 14 şi încă 

 mult după aceia, berea fu beutura poporului român, care, după cum se 

 pote admite cu cea maî mare probabilitate după documentele academiilor 

 din Bucurescî, Budapesta şi a celor rusescî, s'a aclimatisat în România 

 în timpiî invasiuniî poporelor asiatice. Astădî berea a devenit cu tote 

 acestea beutura de lux în plinul sens al cuvîntuluî. Causa se pote explica 

 pur şi simplu prin preţul extraordinar de ridicat al beriî indigene şi acesta 

 e cu atât maî explicabil, cu cât vinul, maî cu semă în aniî bunî, se pote 

 procura cu preţurile aiurea inimaginabil de eftine. Să ne gândim numaî 

 că în Bucurescî un litru de bere se vinde cu 90 banî până la 1 leu şi 

 că în localurile maî distincte costă încă considerabil maî mult. Aceste pre- 

 ţurî ridicate sunt în prima linie o consecinţă a imposituluî extraordinar 

 de ridicat cu care e încărcată berea românescă. 



Pînă la 1 Aprilie 1896 se plătea de hectolitru 30 leî taxe fiscale (1). 

 pe când impositul comunal (pentru Bucurescî) se ridică la 24 leî, aşa că 

 resultă o încărcare totală de 54 leî. 



Comparând cu aceste imposite preţurile de detaliu maî sus arătate, 

 acestea apar încă excesiv de ridicate; se explică totuşi prin prea marea 

 exigenţă a beraruluî în capital de exploatare şi de la folosul mare pe care 

 trebue să-'l aibă detailistul, pentru ca să-şî potă găsi socotela la puţinul 

 debit. Aici se maî asociază încă dobânda ridicată obicînuită ţării şi o 

 stare rea economică, ce se va menţiona maî jos. 



In ceea-ce privesce fabricaţiunea şi cheltuelele de exploatare, e în 

 scurt de notat, că orzul în Bucurescî e destul de eftin (vagonul de 

 10.000 kilograme, 800 până la 1.100 fr.), cu tote acestea productul uti- 

 lisat nu e în calitate în tot-d'a-una echivalent cu cel din Austria şi Ger. 

 mania şi că maî departe tote cele-1'alte necesariî, încărcate în parte cu 

 vămi marî, trebuesc procurate din străinătate. Că cu tote acestea din 

 partea berarilor şi detailiştilor se lucreză cu maî mult folos de cât în 

 străinătate nu se pote contesta. Pentru ca să se sporescă consumarea 

 bereî şi prin urmare să se potă resista usuluî alcooluluî, din nenorocire 

 forte lăţit, s'a făcut de maî mult timp sforţări din partea unor bărbaţî 

 inteligenţî asupra reducereî imposituluî pe bere şi s'a reuşit, maî cu semă 

 prin zelul energic al posesorilor celor doue fabricî de bere maî marî 

 domna Sofia Bragadiru (Fabrica de bere Erhard Luther) şi domnul D. 

 M. Bragadiru, de a se obţine scoborîrea taxei statuluî de la 30 leî la 15 

 leî. Din nenorocire administratiunele comunala nu s'au asociat la bunul 



1^1) Statul încasa în anul 1895/96 de la 41.907 hi. bere 1.257.228 leî. 



