12-t BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



exemplu al statului şi taxele acei sul uî de maî înainte stau şi astă-dî încă 

 în vigore. Impositul total se urcă deci actualmente în Bucurescî şi în 

 cele maî multe oraşe ale ţăriî la 39 leî de hectolitru. 



Deşi acesta reducţiune nu e aşa de însemnată, e totuşi sensibilă şi 

 a avut de efect o micşorare a preţului bereî cu 10 banî de litru. Bene- 

 ficiul principal 'l-au iarăşi detailiştiî, care profită ceî 5 banî carî maî ră- 

 mân, de 6re-ce nu se pot divisa în doue. Aci e ocasiunea de a se ac- 

 centua starea rea economică menţionată deja maî 'nainte, că aicî în ţară 

 o monetă divisionară maî mică de cât 5 banî nu e în us, cu tote că 

 statul a bătut piese de 2 banî şi 1 ban. 



Să intrăm acum maî de aprope asupra stării fabricaţiuniî bereî şi asupra 

 composiţieî chimice a productelor eî. 



Fabricele de bere. 



După registrul ministeruluî de finanţe există în totă ţara în anul 1895 — 96 

 19 fabricî de bere, carî representară o producţiune totală de aprope 44.000 

 hi.; dintre acestea se consumară numaî 42.000 hi. După producţiunea şi 

 organisarea lor se vor pune în evidenţă următorele fabricî de bere : 



1. Erhard Luther, | 4. Nanu, Iaşî 



2. D. M. Bragadiru, Bucurescî 5. de Bie, Turnu-Severin 



3. C. H. Oppler, J 6. A. Ploii, Galaţî. 



Cele-1'alte represintă aprope tote numaî o aşa de neînsemnată produc- 

 ţiune, că de abia ar putea mulţumi un mic sat german Cea maî veche, 

 dintre cele treî numite fabricî de bere ale Bucurescilor, e a luî Oppler, 

 numită după numele fundatoruluî eî, care 'şî-a transformat numele de 

 origine Hofflich în numele oraşuluî seu natal Oppeln în Siiesia. Acesta 

 fabrică de bere fondată in anul 1854 s'a desvoltat repede şi bine, şi 

 debitul atinse în anul opt-decî peste 35.000 hi. Acesta se micşoră între 

 acestea acum doî anî pînă la 7.000 hi. şi începe acum iarăşî din nou să 

 se ridice puţin câte puţin. Debitul actual se evaluiază cam peste 8.000 

 lil. anual. Clădirile şi chiar aranjamentele sunt învechite şi nu maî co- 

 respund cu totul cerinţelor timpuluî modern. Fabrica de bere e aranjată 

 pentru o producţiune pînă la 45.000 hi. şi posede pentru acesta maltage 

 vaste precum şi pivniţe frumose, prevedute în parte cu recorirî artificiale 

 (System Linde). Pe lîngă fabrica de bere se maî află şi o frumosă hală 

 de bere cu grădină, care, ca şi fabrica de bere, e iluminată cu gaz pro- 

 ducţie proprie. Oppler fabrică bere de deposit de colore vieneză şi o 

 bere maî deschisă la colore sub numele de bere Peleş. Conducerea tech- 

 nică a stabilimentuluî se află în manile domnul uî Ştefan Keymar. 



A doua fabrică de bere maî veche şi cea maî mare din ţară actualmente 

 e a luî Erhard Luther (proprietară doinna Sofia Bragadiru) numită după 



