BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 429 



cum printre altele preşedintele bursei de producte agricole din Stuttgart 

 a recunoscut-o formal. 



După date statistice producţia exprimată în hectolitru pro hectar fu 

 următdrea : 



1891 1892 1893 1894 1895 1896 



14.9 12.9 21.2 10.7 14.3 18.4 



De aici resultă o producţie mijlocie totală de 15 kl. pro hectar, ceea 

 ce, în vederea calităţii excelente a terenului, cu regret nu o putem con- 

 sidera de cât puţină. 



Special pentru scopul fabricaţiuniî berel nu sa ostenit încă nimenea 

 ca să cultive orz eminamente bun, aşa că fabricantul de bere e nevoit 

 de aşî alege din ceea ce i se oferă, ce e maî susceptibil. Există însă spe- 

 cial în Moldova un fel de orz «orzoica> (adică femela orzului, probabil 

 aşa fiiind că nu-î acoperită cu peri), care excelezâ prin peliţa-î subţire 

 şi prin corpul seu frumos rotund. Acesta atinge până la o pondere de 

 hectolitru de 73 kilograme, totuşi nu se pote supune cu succes la mal- 

 tagiu de cât în lunile de iarnă. In anul 1895 până la 1896 se examinară 

 18 probe de felul acesta de orz în laboratorul d-luî Bragadiru şi se obţi- 

 nură resultatele ce urmeză : 



Maximum Minimum Mijlocie 



Apă . . . : 17,8 10,4 14,6 



Amidon 64,7 56,0 60,35 



Proteină 13,4 10,8 12,10 



Rest mineralic 3,76 2,10 2,93 



Facultate germinativă 96 — 99 



Ponderea pro hectolitru .... 60 — 73 kgr. 



Materii nefolositore 20—24 procente 



In cele-alte state ale Europei o asemenea marfă, dacă să iea în semă 

 preţurile orzului de obiceiu mari, n'ar avea nici o recăutare ; dar pentru 

 România, unde se plătesce vagonul numai cu 800—1000 leî ; conţinutul 

 mic în amidon şi perderea cea mare prin lepădarea orzului netrebuitor, 

 nu jocă nicî un rol, maî cu semă că acesta din urmă pote aduce profit 

 omuluî. Un prejudiciu eventual al orzului român e după opinia multora 

 conţinutul cel mare în azot, un prejudiciu, care cu tote acestea după 

 resultatele obţinute aici pare abia de susţinut, ar trebui deci să fie con- 

 siderat ca atare fermentaţiunea înaltă (plausibil până la 73 grade C), 

 ce se ivesce la fabricaţiunea maltuluî de aici. 



O usanţă comercială rea, care procură fabricantului de malt forte marî 

 dificultăţi, e lustruirea orzului cu scopul de a se treera maî bine şi a i 

 se ridica ponderea ; din causa acesta se dă la cumperătură forte multă 

 atenţiune asupra acesteî circumstanţe. 



