BULETINUL SOCIETĂŢI! DE RCIINŢE 433 



Berile acestea fură luate direct din consumaţie, tote fură resplendis- 

 sante şi nici una din ele nu arată vre-o abnormitate. Din tabela de maî 

 sus se pot prevedea că tote felurile de bere analisate sunt bine fabri- 

 cate, normale şi tari şi tote presintă un grad de fermentaţie înalt. 



Ele sunt fabricate aşa de greoie din causa transportului adesea forte 

 îndepărtat şi din causa tratăreî maî adesea forte neraţionale de către 

 clienţî. Berea din sticle, special la Bragadiru, se pasteuriseză dacă e ho- 

 tărîtă pentru expediat. Mijloce de conservare în genere nu se întrebuin- 

 ţeză ; pînă acum găsirăm numaî în doue casurî şi anume în berile din 

 provincie acid salicilic şi sacharină. 



Din anul 1895 România posedă şi ea o lege a produselor alimen- 

 tare. Determinările relativ la bere nu fură create după motivul experien- 

 ţelor practice şi a numeroselor analise precum şi după consultaţiunile 

 omenilor speciali renumiţi, ci, fără să se cunoscă chiar relaţiunile in- 

 dustriei berii în ţară, a fost de ajuns să se iea arbitrar numerile măr- 

 ginaşe ale legilor produselor alimentare străine. Reglementului întreg îî 

 lipsesce absolut basa, şi creatorului acestuia trebue să i-se impute că a 

 neglijat, în ceea-ce privesce lucrul, să-şî procure luî însuşi fundamentele 

 necesare. 



Maî departe, în fie-care ţară, unde o asemenea reglementaţiune are 

 curs, e stabilit o metodă analitică unitară. In România, din contră, fie- 

 care e liber în privinţa acesta de a lucra după metode francese, ger- 

 mane, etc. E de dorit imperios, ca guvernul să aducă aici o schimbare, 

 căci de altmintrelea are să se dea nascere numaî la confusiunî şi regu- 

 lamentul are să rămână fără nicî un folos. Textul acestuî din urmă l'am 

 fost comunicat la timpul şeii în diarul : ;'Allgemeine Brauer und Hop- 

 fen-Zeitung» Ntirnberg, anul 1896, No. 19 pag. 301. 



Nu e locul aicî de a da o critică detaliată, voiţi ataca însă numaî un 

 punct. In art. 41 se spune că : berea să conţină un extract de 3,5 pînă 

 la 8 procente. După cum se scie, extractul constă din maltosă, dextrină, 

 glicerina, materii azotose, acidî nevolatilî, afară de rugină şi materii ale 

 hameiului. Dacă luăm din reglement în consideraţie numerile maximale 

 pentru extract şi pentru principiile carî-1 compune, căpătăm atunci : 

 Extract 8 procente maximal. 

 Acesta trebue să conţină cel mult : 



4 ; 00 procente dextrină, 



3,00 > maltosă, 



0,29 acidî fixî (s'a estras 0,06% pentru acidul acetic). 



0,40 > glicerina, 



0,30 cenuşă, 



7,99 procente după reglement. 

 Unde remân materiile proteine, care la o bere cu un extract aşa de 

 avut sunt destul de notabile, precum maî ales la berile nostre? Nu 



