•m BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



posă cum ar fi sângele, se aciduleză cu acid sulfuric diluat prealabil sub- 

 stanţa divisată fiind, se încăldesce uşor la 45 grade câte-va ore, se agită 

 din timp în timp, se pun doue pînă la trei volume alcool concentrat, se 

 digeră câte-va ore la aceiaşi căldură, se filtreză după recire, se evaporă 

 pînă la dispariţia alcoolului, licidul apos se filtreză din noii dacă e ne- 

 voe şi apoî se procede cu disolvanţiî. 



Acesta de a doua metodă presintă multe avantage asupra celei d'întâiu 

 şi anume : 



1) Ea evită ore-carî erori ce se pot strecura în metoda Stass şi a- 

 nume insolubilitatea unor tartraţî sau oxalaţî în alcol, insolubilitatea mor- 

 finei cristalisate în eter şi dificultăţile de extracţiune a câtor-va sub- 

 stanţe disolvate în mediurî alcaline ca digitalina, cantaridina, etc. 



2) Alcaloidiî se obţin prin metoda Dragendorf mult maî curaţi de cât 

 în metoda luî Stass-Otto, evitându-se întrebuinţarea eterului care întru 

 cât-va solubil în apă provocă şi o perdere de alcaloidî. 



3) Posibilitatea de a separa maî mulţi alcaloidî conţinuţî într'un amestec. 

 Aceste metode ni s'ar putea obiecta ca aplicarea repetată şi desă a 



disolvanţilor în soluţiunea acidă sau alcalină provocă perderî însemnate 

 în alcaloidî, fapt ce nu tocmaî e confirmat. 



Experienţe fisiologice. 



Cercetarea substanţelor toxice anorganice nu oferă nicî o dificultate ; 

 expertul găsesce cele maî mici urme de plumb, cupru, mercur, arsenic 

 etc; dar, când e vorba de alcaloidî reacţiunile chimice, carî după cum 

 se scie în cele maî multe casurî constau din coloraţiunî speciale prove- 

 nite sub influenţa oxidanţilor, sau a acidilor concentraţi, nu presintă o 

 aşa mare certitudine, ele sunt forte puţin fixe şi faţă de impurităţî se 

 schimbă uşor, conducând cu chipul acesta pe operator la probabilităţi şi 

 ff-cendu'! să recurgă la experienţele fisiologice. Acestea încoroneză cum 

 nu se pote maî bine, întregesc şi întăresc resultatele dobândite în urma 

 reacţiunelor chimice. 



In laboratorul de farmacologie al prof. Liebreich asemenea cercetări 

 fisiologice se fac într'un mod ales pe fiecare semestru şi eu însu-mîam 

 avut fericirea de a urmări aceste lucrări practice experimentând cu di- 

 feritele otrăvuri maî însemnate şi cu deosebire cu alcaloidî asupra epu- 

 rilor si broşcelor. Efectele fisiologice ale acestor otrăvuri carî se carac- 

 teriscză prin excitarea sau aboliţiunea centrilor motorî, convulsiunî teta- 

 nice, perderea contractibilităţeî musculare şi sensibilităţeî cutanee, slă- 

 birea bătăilor cordului, somnolenţă, dilataţiunea pupileî, acţiunea vesi- 

 cantă cât şi antagonismul pe care '1 observăm între anumite otrăvuri şi 

 antidoturile lor, dovedesc pînă la evidenţă marea însemnătate şi utilitate 

 & observaţiunilor fisiologice pentru chimistul expert. 



