448 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



şi se adaogă o soluţie (0,1 °/o) de fericianură de potasiu. Dacă sângele nu 

 conţine acid prusie atunci colorea roşie a lichidului trece în galbenă iar 

 în spectroscop se vede spectul metohemog'obineî, în cas contrariu n'avem 

 nici o absorţie din causa formării cianometohemoglobineî. 



Petele de spermă. 



Studiul petelor de spermă se resumă de asemenea în cercetări mi- 

 croscopice, precum şi în reacţiunî chimice. 



Cercetările microscopice constau în găsirea elementului anatomic a 

 spermatozoidului. In scopul acesta s'au propus numerose metode : metoda 

 luî Bayard disă prin filtrare de altmintrelea forte puţin usitată; procedeul 

 Schmidt care s'ar putea numi prin storcere; procedeul luî Robin şi Tardieu 

 prin raclage şi în sfîrşit procedeul prin descămare al luî Roussin, cel 

 maî usitat astădî şi de care m'am servit şi eu de regulă în institutul 

 medico-legal din Berlin. 



Voiii arăta aci pe scurt din ce constau unele dintr'aceste procedeurî. 

 Schmidt iea pata şi o strînge în formă de pîlnie, aşa în cât mijlocul eî 

 să formeze vîrful acesteia, apoî se ţine acesta pâlnie timp de patru ore 

 în apa dintr'o sticlă de ceasornic ce se încăldesce uşor; în urmă se a- 

 adaogă puţin amoniac. Apoî storcendu se de sus în jos lichidul imbibat 

 se cerceteză la miecroscop. 



Robin şi Tardieu după macerarea în apă racleză în urmă pata cu 

 un scalpel. 



In sfîrşit, Roussin taîe cu ajutorul unor forfecî de ordinar din mijlocul 

 peteî o bucată în mărime de o jumătate de centi-metru, pe care o 

 aşedă într'o sticlă de ceasornic d'asupra a doue picături de apă. 



Prin capilaritate ea se imbibă complect. Se lasă apoî să stea aşa doue 

 ore, când se procede la descămare. 



Acesta se face forte încet şi minuţios cu ajutorul a doue ace forte 

 fine de disociaţiune şi se continuă pînă la desfacerea cea maî elemen- 

 tară a firelor ţesutuluî. 



In urmă se atinge cu întrega masă aşa îmbibată o lamă de microscop, 

 apoî se procede la cercetare. 



In ce privesce coloraţiunea spermatozoizilor ea se face atât pe cale 

 umedă cât şi pe cale uscată. Ca coloranţi maî usitaţî avem : croceina, 

 eozina şi verdele de metil. 



Reacţiunea chimică maî importantă şi de o sensibilitate excepţională 

 în cercetarea spermei este, aceia a luî Florence : triiodura de potasiu, ea 

 se compune din : 



i odură de potasiu 1 £ r \,65 



iod 2 » ,54 



apă 30 * , — 



