BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 449 



Un mic fragment de al petei pus în contact cu o picătură pe apă dis- 

 tilată, lângă care se adaogă o picătură din soluţia de maî sus, dă nas- 

 cere la formarea imediată a unor cristale destul de caracteristice şi cari 

 se pot vedea cu microscopul, analoge celor de hemină ale sângelui. 



Conclusiunile în cercetările asupra spermeî, presintă aprope, tot atâ- 

 tea dificultăţi ca şi în acelea asupra sângelui. 



Până maî de unădî, printr'un consens între autori şi experţi, nu se 

 conchidea la presenţa spermeî de cât numai în caşul, când se putea isola 

 cel puţin un spermatozoid întreg, intact. Acesta însă este, după cum se- 

 exprimă Florence, primejdios, cine-va putend uşor confunda spermato- 

 zodiî cu alte animalcule şi putend numaî în urma uneî îndelungate ru- 

 tine decide, dacă are de a face cu un spermatozoid sau cu vre-o forma 

 morfologică apropiată. 



Din fericire însă, şi spre marele seu merit, reacţiunea prin triiodură 

 a luî Florence înlătură aprope cu certitudine orî-ce îndoială în acesta 

 privinţă. 



Deşi reacţiunile chimice ale spermeî au fost puse în general la în- 

 doială de diferiţî autorî, remâind numaî ca spermatozoidul să acuse pre- 

 senţa eî, totuşi reacţiuniî luî Florence nu i-se pote aduce acesta in- 

 culpare, de 6re-ce pînă în present nu se cunosce cu siguranţă nici un 

 alt liquid afară de spermă, care s'o provoce. In orî-ce cas chiar alăturea 

 cu găsirea spermatozoidului ea remâne ca o condiţiune sine qua non 

 pe care trebue să o : mplinescă în tot-d'a-una petele de spermă. 



Ca încheere voiu cita aci conclusiunele luî Florence : 



1) Dacă obţinem cristalele fără nicî un cap de spermatozoid vom dice 

 că avem de a face probabil cu sperma. 



2) Dacă obţinem şi cristalele şi spermatozoidul vom conchide atuncî 

 afirmativ, iar 



3) Dacă oţinem urme sau capete de spermatozoid! bine caracterisate 

 nsă fără reacţiunea chimică, vom fi în dubiu. 



Fotografia în serviciul chimiei legale. 



Adesea-orî diferite scrisori precum : scrisori, chitanţe, poliţe, contracte, 

 testamente şi alte acte sunt obiectul cercetărilor chimistuluî legist care 

 trebue să se pronunţe asupra lor dacă sunt adevărate sau falsificate. 



Cestiunile puse de obiceiii în acest sens de justiţie sunt următorele : 

 dacă anumite părţî, ce dau loc la bănuelî dintr'un act 6re-şî care, provin 

 din radere, dacă aii provenit din tratarea scrisuluî cu substanţe chimice 

 dacă un act e scris cu diferite cernelî, dacă tote părţile actuluî sunt de 

 aceiaşi vechime saii de vechime deosebită, dacă actul potrivit cu condi- 

 ţiunile are o vîrstă hotărâtă, saii actul bănuit că e substituit s'a făcut 

 maî târziu de cât originalul. 



