450 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



De ordinar chimistul expert va lua în consideraţie: urmele de pipăelî, 

 petele de grăsime, îndoiturile şi răsăturile, ce s'ar afla pe actul de cer- 

 cetat. Ca reactivi întrebuinţaţi în investigaţia plastografiilor avem soluţia 

 de iod, soluţia de tanină, apă, iod, ş. a. 



Un serviciu forte important în aceste casurî îl aduce fotografia şi maî 

 ales microfotografia. Chimistul expert al oraşului Berlin dr. Jezerich, în 

 laboratorul căruia am avut fericirea să lucrez şi eu dovedesce pe cale fo- 

 tografică falsificările în mod ingenios şi convingător. Microfotografia a- 

 jută la descoperirea chiar a culorilor diferitelor cernelî întrebuinţate în- 

 tr'un act, colori de altmintrelî nevisibile pentru ochiul liber. Dar micro- 

 fotografia ne maî ajută şi la dovedirea reacţiunilor chimice ca a crista- 

 lilor de hemină de asemenea a spermatozoizilor şi servesce, în fine, la 

 identificarea păruluî şi la alte asemenea lucrări microscopice. 



Inveţămîntul şi serviciul chimico-legal în România. 

 înv Stăm întul chim iei- legale . 



In ce privesce organisarea înveţămîntuluî chimiei legale la noî pînă 

 acum nu avem de remarcat nimic în acesta direcţie. Remâne să vorbim 

 numai de primele cunoscinţe, ce se predau studentului chimist sau far- 

 macist, pentru ca să se potă îndruma pe calea studiului chimiei legale, 

 căci chimia legală însăşi nu se pote studia de cât după ce se posedă 

 cunoscinţe solide din chimia analitică în genere şi nu se pote înveţa de 

 cât după ce lucrezi într'un laborator al Statului deja însărcinat cu facerea 

 de expertise chimico-legale. 



Programa facultăţeî nostre de sciinţe în ce privesce studiul chimiei, 

 consistând numaî din doue cursuri teoretice: din chimie organică şi anor- 

 ganică, nicî că pote să realiseze pe chimistul practic, de meserie, cu atât 

 maî mult cu cât organisarea facultăţeî nostre tinde numaî la formarea 

 de profesori secundari, care să aibă un bagaj suficient de cunoscinţe 

 teoretice. Tendinţa acesta nu e de criticat. Intr'adever avend în vedere 

 că un profesor secundar e chemat să predea elevilor cunoscinţe elemen- 

 tare de chimie şi fisică pote chiar şi de matematică şi de mineralogie, 

 se pote constata că absolvirea facultăţeî nostre de sciinţe dă candida- 

 tului tote cunoscinţelc trebuinciose în acesta carieră. 



Dar suntem încă departe de a putea forma chimiştî specialişti ca eşind 

 de pe băncile universitare să se dedea la aplicarea practică a celor în- 

 văţate. Lipsa din program a cursurilor practice de chimie analitică, d. ex. 

 care pote fi considerată ca basă a cunoscinţelor trebuinciose unuî chi- 

 mist precum şî exigenţa în ce privesce cunoscinţele de matematică şi 

 fisică tot aşa de mare ca şi în ce privesce chimia, îngreuează forte mult 

 formarea unor asemenea specialişti. 



