456 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



întinderea cea maî mare o are un calcar alb gălbuiu prin alte locuri ce- 

 nuşiu deschis, orî chiar roşietic. El formeză tnaî totă regiunea. Caracte- 

 rul petrografic nu e omogen. In unele locuri el e dolomitic, uşor sfărimi- 

 cios, în alte locuri— aprope regulă — e compact şi străbătut de vine sub- 

 ţiri de calcită. In legătură cu el stau numerose brecci (Giuvala, Valea 

 Preotului", Valea Cheii, Piatra Crucii, etc). 



Caracteristic e presenţa în mijlocul mesei compacte de calcar, a unor 

 conglomerate formate din resturi de Diceras orî gasteropode rotundite 

 şi cimentate prin calcar (Coculeţ, Dîmbovicioraj. Asemenea conglome- 

 rate sunt dese-orî întîlnite în păturile de Stramberg. 



Calcarul e forte bogat în fosile. Greutatea cu care acestea pot fi scose 

 este causa necunoscerii lor. 



Totuşi cu prilejul deschiderii unei nouî vărăriî, cât maî ales prin res- 

 tabilirea şoseleî ce duce la peşteră, am putut strînge un număr însemnat 

 de fosile, destul de bine păstrate ca să fie în parte determinabile. 



Din calcarul de la Dîmboviciora posed : 



Diceras {?\, Arca, Rhynconella, 



Cerithium, Sytophagus, Terebratnta, 



Pylostoma, Pecten, Echinidt, etc. 



Vararia din Coculeţ mi-a dat 



Diceras, Nerinea, Patella. 



La suprafaţa calcaruluî de lîngă vamă am găsit — forte bine prepa- 

 rate de atmosferă — : 



Nerinea, Lammelibranchiaîe, 



Nerita, Echinidt [Cidaris probabil), 



Corali. 



Alte localităţi de unde am putut să maî adun sunt: Delul Sasuluî (Să- 

 lătruc) ; Piatra Dragoslavelor, Vîrful Mateaşuluî, etc. 



Dintre Cephalopode am găsit numaî un belemnites şi câte-va urme de 

 Ammonites. 



O repede comparaţie a materialului adunat, cu cel din Stramberg, Ni- 

 kolsburg, precum şi presenţa adevăratelor Diceras (Coculeţ) şi a con- 

 glomeratelor maî sus pomenite, me fac să cred că în parte măcar a- 

 ceste calcarurî sunt corespundătore păturilor de Stramberg. 



Neocomul din acesta localitate este de mult cunoscut, (cp, Gr. Stefă- 

 nescu în Anuarul biurouluî geologic 1884). El e represintat prin marne, 

 ce se rezimă pe calcar, cu care pare a fi în concordanţă (Valea Bizneî, 

 Delul Sassuluî) şi e restrins la marginea sudică a platouluî calcaric. In 

 Valea Cheii şi aprope de obîrşia Dîmbovicioreî se întâlnesce pe mică 

 întindere. Fosilele culese arată presenţa aprope a tuturor zonelor de la 

 Valangian şi pînă în Barremian. Lista uneî părţî din fosilele găsite 



