460 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



taţiunî a localului, căci din causa lipsei de locuri se respingea inscrip- 

 ţiunea de 50 — 60 elevi pe semestru. 



Descoperirele chimice datorite acestui mare savant sunt forte variate. 

 Vom menţiona în prima linie descoperirea compuşilor nitricî alifaticî, 

 cărora le-a indicat preparaţiunea şi proprietăţile generale cari formară 

 în urmă basa unor recăutărî forte interesante. A înavuţit chimia fisicală 

 cu maî multe modificări dintre cele maî utile ; vechia metodă de deter- 

 minaţiune a densităţii vaporeî a fost considerabil simplificată, şi metoda 

 deshcuireî aerului a permis de a mesura densitatea vaporeî elementelor 

 saii a derivatelor lor la temperaturele mari. Resultatele acestor determi- 

 naţiunî efectuate până la -f- 1800°, au fost reunite într'o monografie : «Pyro 

 chemische Arbeiten von Victor Meyer und Langer» (Braunschweig 1885) 

 care e una din basele importante ale chimiei generale actuale. In ultimul 

 moment Victor Meyer se ocupa cu construirea de vase de magnesie 

 calcinată pentru a efectua determinaţiunile densităţii vaporeî la o tem- 

 peratură superioră la -j-1800 , dorinţa luî era după cum singur a spus-o 

 la congresul naturaliştilor din Liibeck în 1895 de a realisa experimental 

 descompunerea materiei în atomii seî. 



In chimia aromatică îî datorim descoperirea aldoximelor şi a cetoxi- 

 melor ; aceste corpuri fură de o importanţă capitală în stereo-chimie şi 

 maî cu semă pentru aceia a azotuluî, căcî îî serviră a stabili orientaţiunea 

 valenţelor acestui element în spaţiu. 



Marea sa pătrundere şi abilitatea sa în cercetările experimentale se puse 

 în evidenţă într'un mod splendid cu ocasia descopeririî theofenuluî în 

 benzenul industrial, unul din corpiî chimieî organice, astădî destul de cu- 

 noscut, creând ast-fel o nouă ramură sciinţeî nostre, adică, chimia teo- 

 fenuluî. El lucra la studiul acestuî corp şi a derivaţilor seî cu maî mulţi 

 din eleviî seî, şi parvine ast-fel a-1 obţine prin sintesă directă şi a pune 

 în evidenţă analogia ce există din punctul de vedere chimic între benzen 

 şi teofen, întitulată: Thiophen-gruppe (Braunschweig 1888). 



Dintre lucrările luî Victor Meyer în ultimiî anî vom menţiona cerce- 

 tările asupra descomposiţieî gazuluî explosiv făcute cu o abilitate unică, 

 descoperirea derivaţilor iodo-organicî, explicaţiunea constituţiuniî lor şi 

 preparaţiunea baselor iodonium. Un mare numer de lucrărî îî serviră a 

 determina legea formaţiunii eterurilor acidilor carbonilaţî aromaticî ; acesta 

 lege îî permise într'un mod admirabil de a determina constituţiunea multor 

 corpurî aromaticî. In ultimul timp avu satisfacţiunea, ast-fel după cum 

 singur dicea, de a obţine metilenul pur plecând de la acetonă. 



Opera din urmă a luî e şi «Lehrbuch der organischen Chemie» pu- 

 blicată în colaboraţiune cu Jacobsen (Leipzig 1891—1895 2 voi.). 



El excela în înveţămînt şi avea darul de a captiva pe eleviî seî prin 

 vorbirea şi prin experienţele ce le făcea la cursul seu excesiv de frecuentat. 



Pe lângă sciinţă el se maî interesa cu predilecţie şi de cestiunî de un 



