472 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



I. Damm. — Bidrag till lăran om kongruenser med primtalsmodyl. 



N. A. Langlet. — Undersokningar inom Azthniserien. 



Th. C. Billbergh. — Bidrag till kănedomen om de elektriska disjunk- 



tions-staommarne. 

 A. W. Cronauder. — Om Fosforsaperklorid. 



H. E. Hamberg. — Om Nattfrostema Sverige, aren 1871, 1872, 1873. 

 H. W. Arnell. — De Skandinaviska Lofmossornas kalendarium. 

 G. Lundovist. — Om friktion hos vătskor och gaser. I. 

 J. A. Bladen. — Studier ofver aromatiska ortodiaminers och fenylhy- 



drazins cyanadditions produkter. 

 J. E. Alen. — ■ Om nagra derivat af naftalins a — och |3 disulfonsyror. 

 H. H. Hildebrandsson. — Om organisationem af den meteorologiska 



verksamheten i utlandet samt forslag till 

 dess ordnande i Sverige. 

 Oskar Wdman. — Studieri in der Cuminreihe. 

 A. Atterberg et O. Widman. — Ueber das j-dichlornaphtalin und seine 



derivate. 

 Olof Hammarsten. — Zur kenntniss des Caseîns. 

 Dr. W. Arnell. — Libermoosstudien im Nordlichen Norwegen. 

 G. E. Svedelius. — Om Jărnets keitiska lăngd-och temperat urforan- 



dringar. 

 L. F. Nilson. — Untersuchungen ueber chlorsalze und doppelnitrite 



des Platins. 

 Severin Jolin. — Ueber einige Bromderivate des Naphtalins. 



ASDPRA INTERPOLĂRII FUNCŢIUNILOR ALGEBRICE 



DE 



D-l A. G. IOACHIMESCU. 



In buletinul 6". A. S. (T. I, pag. 78 şi 122) am dat o generalizare a 

 formulei de interpolare a luî Lagrange, considerând caşul când două 

 sau maî multe din valorile date variabilei deveniau egale; precum şi cazul 

 când pentru un sistem de valori, în număr -finit sau infinit, date varia- 

 bilei, funcţiunea şi derivatele sale succesive, deveniau egale cu valorile, 

 pe cari le lua o succesiune de funcţiuni analitice date şi derivatele ace- 

 stora. D 1 D. Emanuel a bine-voit a relua acesta din urmă chestiune, pre- 

 cisând-o maî bine şi dându-î o soluţiune mult maî simplă şi maî ele- 

 gantă (buletinul S. A. S. T. I, pag. 130). 



