488 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



neruluî Savery, care avu mare succes practic, răspundea la o nevoie sim- 

 ţită a timpului", a cărei problemă frământase mult lumea technică şi sa- 

 vantă de pe atuncî, aceia de-a seca minele de apele ce le inundau. Căl- 

 darea acestei machinî, neputend pune însă vaporul în tensiune puternică, 

 apa trasă în recipiente abia putea fi urcată, prin presiune directă, la câţî-va 

 metri de înălţime, ast-fel că problema în sine remăsese aprope întregă, 

 şi chiema la lucru ingeniul altor născocitorî. 



Cu anevoinţă se pote precisa cuî revine gloria acestei invenţiunî, căcî 

 invenţiunile nu resar, încheiate gata, în totă strălucirea formei lor desă- 

 vîrşire ca Minerva din testa luî Jupiter. 



Sumă de idei risipite pare că se adună şi se încheie în prejma plăs- 

 muirii unui gând măreţ. 



Abatele Jean Hautefeuille, în 1678, îşî închipuise o cutie rectangulară 

 resisientă, în care apa să se ridice printr'o ţevă pusă în comunicaţiune, 

 după ce s'ar aprinde în acea cutie pulvere de puşcă. Celebrul Huyghens 

 rotunji cutia şi o făcu cilindrică, astupând o cu un piston mobil, sub care 

 să se întâmple explosiunea, şi pistonul să se ridice în sus. Gazele calde 

 aveau să iasă prin anume ferestre cu valvule, putem dice, date în piston. 

 Presiunea atmosferică, după eşirea gazelor, trebuia să întorcă pistonul la 

 posiţiunea luî .d'întâiu. Tigiul sau drugul pistonului putea în felul acesta 

 să ridice greutăţi, să efectueze adică un lucru ore-care mecanic. Din acesta 

 privire dar, machina luî Huyghens merita numele de motor (1680). 



Noî credem că mişcarea alternativă a pistonuluî în corpul unui cilindru, 

 este punctul de plecare al utilisăriî mecanice a expansiune! fluidelor calde, 

 şi Huyghens împărtăşesce şi aci o frunză de laur din corona mareî des- 

 coperiri. 



Medicul şi fisicianul Denis Papin, care secundase pe Huyghens în ex- 

 perimentarea motorului seu cu explosie, se gândi cel d'întâiu la înlo 

 cuirea pulveriî prin abur, şi cu drept cuvînt, el e dar privit ca inventa- 

 torul acestei maşini. 



Căldarea hermetic închisă, în scop de-a ridica temperatura de fierbere 

 de-odată cu tensiunea vaporilor formaţi, de şi la început cu o destina- 

 ţiune cu totul alta de cât aceia a însufleţirii unui motor, totuşi ca idee 

 sugestivă, este datorită asemenea ilustrului Denis Papin. Demn de ob- 

 servat este că fierbetorul saiî «digestoruU seu era din capul locului pre- 

 vedut cu o supapă de siguranţă, regalată pe principiul pârghiei în des- 

 chiderea eî, după cum o vedem funcţionând şi adî la cazanele de ali- 

 mentare al maşinelor cu abur. Căldarea luî Savery nu avea supapă ; 

 introducerea unui mijloc automatic de siguranţă, care însemna un pas 

 de mare importanţă în mişcarea industrială a utilisăriî aburuluî, prin pu- 



