490 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



şi abilitatea unui experimentator de frunte, şi erudiţiunea sciinţifică a 

 timpului, dar maî ales cunoscinţe technice dobândite în atelier. 



Cu o intuire adâncă, Watt pătrunse îndată secretul funcţionării şi prima 

 sa pornire, pentru o maî bună utilisare a căldurii vaporului, fu de a se- 

 para condensatorul de corpul pistonului, lăsând în sciinţă urma celebrului 

 seu principiu, numit al «păreţilor recî». El deschise întâiu ochii construc- 

 torilor asupra condiţiuniî fundamentale ce trebue să îndeplinescă economia 

 unei maşini cu abur, de-a se păstra anume căldura câştigată de cilindru 

 şi de-a trimite vaporul care a servit, într'un spaţiu cu totul separat, cât 

 maî rece şi maî vid ţinut. De aci urma neapărat şi ideia de a protege 

 cilindrul prin înveliş reiî conducător de căldură. Economia însemnată de 

 combustibil care se realisă îndată prin aceste disposiţiunî, îl puse repede 

 în relief. 



Watt nu avea preget : dilnic îşî construia aparate pentru nouî expe- 

 rimentări, şi neîntrerupt aprofunda prin studiî puterea şi natura intimă 

 a aburului Descoperirea «căldurii latente» datorită profesoruluî Black, j 

 făcuse mare sensaţie printre învăţaţii acelei epocî, şi Watt profită ce 

 d'întâiu, în aplicaţiunile sale, de cunoscerea acesteî călduri «ascunse în 

 spaţiurile intermoleculare ale vaporuluî». 



Incetinimea mişcăriî pistonului, care abia făcea până la 18 curse pe 

 minut, nu putea să mulţumescă simţul mecanic înăscut al ilustrului sco- 

 ţian. După multă chibzuinţă şi anevoiose încercări, oul luî Christoffe Co- 

 lomb fu aşedat. Era în adever forte simplu ca cilindru să se închidă de 

 ambele părţî, şi aburul să vie a lucra alternativ, în spaţiul acela mărginit 

 de pereţî stabilî şi rezistenţi, când pe o faţă, când pe cea-laltă a pisto- 

 tonuluî mobil, înlăturându-se ast-fel intervenirea ; tot-d'a-una variabilă, a 

 presiuneî atmosferice. Ceia-ce şi făcu Watt. 



Alături de acesta, cilindrul fu prevedut cu o cameră laterală de dis- 

 tribuţiune^ din care vaporul activ ce vine din generator, să petrundă în 

 cilindru prin ferestre sau lumini aşedate la extremităţile luî ; ast-fel în cât 

 să acţioneze pistonul în mod ritmic, urmând mişcarea de oscilaţiune li- 

 niară de care îl vedem animat. Aburul mort care servise într'o cursă a 

 pistonului, era mânat în condensator, prin acelaş mecanism al distribuirii. 



Prototipul machineî cu dt/blu efect era dară turnat, şi el pare adî atât 

 de firesc, în cât am putea crede că din capul locului va fi fost aşa al- 

 cătuit ! 



Feluritele probleme ale mecanismului de transformare a mişcărilor se 

 iveau de-odată cu năzuinţa de a asigura machineî un mers absolut pro- 

 priu saii automatic. Watt găsi faimosul paralelogram de la extremitatea 

 balancierului, care înlătură nevoia contra greutăţii din partea opusă, de 

 6re-ce tigiul pistonului lucra ast-fel direct pârghia de basculă, iar nu prin 



