49S BULETINUL SOCIETĂŢII Î>E SCIINŢE 



Rendement în kilogra- 

 Data Machina metri pe kilogram 



de cărbune 



1769 Newcomen 21.300 



1772 » . 36.600 



1776 Watt, cu condens 65.000 



1778 » » şi dentantă 81.000 



1830 «Cornouailles; (sistem Watt. perfect. — dentantă lungă). 263.600 



1880 Compound 304.800 



1885 » perfect 335.300 



1890 » » 365.800 



In intervalul de timp aci cuprins, consumaţiunea scădu dar de la 13 klgr. 

 cărbune la 0,650, la cele maî perfecte sisteme, pentru acelaş travaliu unitar, 

 cal-orâ. 



De unde o calorie nu producea ca travaliu util de cât 2,66 kilogra- 

 mometri în maşinele primitive, adî, ca rendement total practic, ajungem 

 a obţinea, în medie, până la 70, cu aceiaşî unitate de căldură. 



* 



Economia interioră a maşineî încercă de la Watt încoa diferite schim- 

 bări, tipul ortodromic fiind însă păstrat. 



La pătrunderea vaporului în cilindru se întâmpla pierdere de încărcare, 

 prin strecurarea sforţată a vaporului pe ferestrele sau luminele ce se des- 

 chid treptat. 



Americanul G. H. Corliss prefăcu radical mecanismul de distribuţiune ţ 

 reducând spaţiile morte, de odată cu găsirea unei nouî meşteşugirî pentru 

 deschiderea instantană a ferestrelor. Orificiile de scăpare se desvelesc în 

 acelaş mod, după alcătuirea luî Corliss, în cât contrapresiunea pe piston 

 era micşorată. Sistemul american realisa o economie vedită în consuma- 

 ţiunea de abur, şi maşina Corliss îşî făcu repede vînt în industrie. De 

 altă parte, A. Kirk şi Benjamin Normand construiau motore cu detantă 

 în cascade, sau cu dublă şi triplă expansiune. Construcţiunea se apropie 

 dar de cerinţele teorieî, în cele doue decenii din urmă. 



Introducerea detantelor prelungite, presupunea o adiabacitate perfectă 

 în tot timpul evoluţiuneî vaporilor, pe când în realitate fluidul perdea 

 prin convecţiunea şi radiarea pereţilor cilindrelor, şi a tutor părţilor în- 

 căldite de acestea, o cătime simţitore de călduri, ca la o calorie şi ju- 

 mătate, după d-1 Hirn, la fie-care cursă a pistonului, în maşinele mari 

 ale industriei. In corpul pistonului se observa în adever un pond tot- 

 d'a-una maî mare de apă condensată, de cât acela care trebuia normal 

 să se producă, după teoria luîRankin şi Clausius, prin faptul răcirii va- 

 porului în timpul detanteî. In mod cu totul firesc, răsări ast-fel ideia în- 

 velişului cald al pist6nelor, fie prin gazele de combustiune; fie chiar prin 



