500 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Dintre tote combinaţiunile propuse, singure doue, tipul Fieldig-Platt 

 şt Behrens, remaseră încă în piciore, maî întîî din causa mareî cantităţi 

 de vapor ce ele cheltuiau, comparativ cu maşinele oscilatore. 



Din doue cuvinte însă, vom înţelege pe dată unde e partea cea slabă 

 a acestor maşini. «Inconvenientul ce presintă maşinele rotative» dice d-1 

 Resal «stă în tocirea, cu timpul, a părţilor în frecare, cilindru şi mu- 

 chiile pistonului, şi de îndată ce aburul a pătruns pe acolo, motorul de- 

 vine defectuos.» Şi tocirea e relativ repede. 



* 



Superioritatea redementuluî practic al motorelor idraulice, ajuns adî să 

 atingă valorea 0,85, cum de pildă la rota luî Pelton, se arată ca un pre- 

 miu de încuragiare pentru întrebuinţarea aburului ca forţă vie, în detantă 

 liberă, identic comunicată unor aripi saii căuşe, fixate de arborul motor. 



Turbinele cu abur se iviră în adever, nu de mult, în concurenţă cu 

 motorii prin presiune, presintând asupra acestor folose cari atrăgeau 

 atenţiunea omenilor de sciinţă. 



«In maşinele obişnuite, dic d-niî ingineri Grille şi Falconnet, produc- 

 ţiunea travaliului este bazată pe opunerea constantă a unei resistenţe la 

 expansiunea vaporului, în cât fluidul nu ia nici o dată o mare iuţelă. 

 Se utiliseză dar exclusiv presiunea, şi rendementul maximum teoretic 

 este acela al ciclului luî Carnot: 



To— Ti 

 T ' 



«E posibil însă să utilizăm şi altmintrelî vaporul, lăsându-1 să se destindă 

 liber, ast-fel ca să atingă o iuţelă dată prin diferenţa presiunilor, aceia 

 a clădirii de o-parte, şi a mediului de curgere de alta, condensator sau 

 aer atmosferic, orî-ce va fi. Obţinem atunci un gaz animat de o iuţelă 

 capabilă de producţiunea unui travaliu : cum e lucrarea apei în turbine. 

 E suficient de a modifica în mod continuu direcţiunea iuţelii relative a 

 vaporului şi de a reduce progresiv iuţelă sa absolută. Prin analogie cu 

 turbinele mănate de apă, carî daii adî un rendement curent de 0,80, se 

 pote spera că se va obţinea şi cu abur un câştig maî ridicat de cât acela 

 de adî.» 



Vederile acestor distinşî ingineri sunt pe deplin justificate. 



După înţelegerea sciinţeî moderne, gazele ca şi vaporiî, depărtaţî de 

 punctul lor de licuefacţiune, sunt sisteme de puncte materiale libere, 

 de 6re-ce raza lor de atracţiune mutuală este constant maî mică de cât 

 distanţa interstiţiilor eteriane carî le despart. Fie-care particulă constitu- 

 tivă a sistemei este însufleţită de o îndoită mişcare, una de rotaţiune şi 

 alta de translaţie, întocmaî ca la planete ; acesta din urmă fiind însă rec- 



