504 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



derî circulare de admisiune a vaporului în tuburile de reacţiune. Acestea 

 se prelungesc de aci în cruce, formând pârghiile momentului de rotaţiune. 



Luminele se continuă imediat cu un trunchiu de corn, retezat spre 

 baza cea mare, cu o suprafaţă ce permite aburul să se destindă la o 

 tensiune dată. Aci se întâmplă dar prima detantă în suprafaţă. 



Nefiind destindere bruscă, în spaţiu liber, ci mărginită de pereţii resi- 

 stenţî aî tuburilor, şi neintervenind încăldire din afară, aburul va fi tratat, 

 în trecerea sa prin acele ţevi, ca fiind în stare de saturaţiune, sau maî 

 bine în stare de transiţiune de la saturaţie la supra-încăldire, avend tot- 

 de- odată în vedere, principiul luî Hirn, că aburul efectueză un travaliu 

 exterior în intervalul trecerii sale prin tuburi, şi ast-fel nu pote trece în 

 stare de supra-încăldire. 



Până la lumini, curgerea este isotermică şi isodinamică, iar de aci în 

 colo, în cursul detanteî ea devine adiabatică. 



Pe o distanţă scurtă, de m, ,50 sau m ,60, curgerea se pote practic 

 admite pe secţiuni relativ înguste, ţinend tot-d'a-una semă de pierderea 

 de încărcare ce resultă, prin frecare şi condensaţiune de radiament, până 

 la orificiul de eşire al aburului. Pentru a compensa însă aceste pierderi 

 şi a face ca aburul să sosescă în acel orificiu cu tensiunea de la bază, 

 tuburile iau forma conică, subţiată spre orificiî. 



Evacuarea aburului nu se face însă pe gura liberă a conurilor, după 

 cum ar cere detanta de la bază ; ci pe secţiuni maî strîmptate, puse în 

 continuitate prin ajustagiî cono-cilindrice. 



Aci, în aceste secţiuni de eşire, se întâmplă a doua detantâ a vapo- 

 rului, pe care noî o vom numi liniară, în vederea dimensiunii predom- 

 nitore în care se desfăşură volumul final al vaporului. 



Efectul dinamic este absolut acelaşi ca şi când vaporul, în condiţiunî 

 egale de temperaturi şi de volume, s'ar destinde în doue diferite cilindre, 

 ca la sistemul «compound» sau «tandem.» 



Tuburile de reacţiune sunt proiectate a fi de nichel pentru a primi 

 o perfectă lustruire interioră şi a se preserva de oxidaţiune; un înveliş 

 de o composiţiune asbestică va micşora conductibilitatea şi radiaţiunea lor. 



Doue discuri, în speteze perpendiculare, încastreză tuburile în escava- 

 ţiunile ior interiore cari urmăresc forma acestora, dându-le sprijin si re- 

 sistenţă spre a servi de pârghii. Discurile prevedute de un aliagiu de 

 aluminiu, nu vor avea o greutate maî mare de 40 — 50 kilograme îm- 

 preună, şi ele vor fi solidarisate de căpătâiul masiv al arborului, prin 

 brăţări sau bucle. 



Doue plăcî subţiri închid spetezele discurilor, asa că în afară să nu 



