4 XXIV. Karel Tocl: 



II. 



Z biologie ostružinníků: O množení se vegetativním. 



Biologie ostružinníků pozorovateli poskytuje mnohou vděčnou 

 látku, i lze snadno pozorování toho druhu zaříditi jak venku v pří- 

 rodě, tak i v zahradách, ježto pěstování ostružinníků je celkem snadné. 

 Zde budtež v krátkosti uvedeny toliko způsoby vegetativního množení 

 ostružinníků a naznačen buď význam různých těch způsobů pro sou- 

 stavu ostružinníků. 



Peckovičky z plodů ostružinových celkem jen měrou nepatrnou 

 přispívají k rozmnožení svého druhu ; tolik lze říci s určitostí, že 

 mladé rostlinky s primární osou v přírodě samé jsou dosti řídkým 

 zjevem; při pokusech pěstování ostružinníků, jež byly zvláště hojně 

 prováděny k zjištění stálosti plemen dotud pochybných, nebo též 

 v zahradnictví k pokusům praktických účelů, lze však obdržeti z plodů 

 dobře vyvinutých a dokonale zralých procento mladých rostlinek dosti 

 velké. — Vedle množení semeny však v přírodě daleko větší význam 

 připadá množení vegetativnímu. Primární osa mladé rostlinky vyvine 

 zprvu několik listů nedělených; další jsou laločnaté, pak objeví se za 

 těmito již ztrojené atd. Již koncem prvního roku založeny jsou v ně- 

 kolika úžlabích nejdolejší osní části statné, šupinaté pupeny, které 

 příštím rokem u největšího počtu druhů vyvinují se vegetativně jako 

 jednoduché pruty listnaté. Povrch ročních prutů, s ostny, jež u růz- 

 ných druhů různých tvarů jsou i různě rozloženy, často také s chloupky 

 jednoduchými nebo svazčitýini, u mnohých též se žlázkami stopka- 

 tými a žlázonosnýnii jehlicemi, někdy velmi nestejnými, a dále též 

 tvar listů na prutech ročních v systematice ostružinníků hrají úkol 

 velmi důležitý. Také někdv, zvláště u velkých druhů skupiny Rhamni- 

 folii, vytvořují se na prutech v úžlabí listů větévky již v prvním 

 roce. Z českých typů skupiny Discolores, pak též statný druh R. ma- 

 crosfemon Focke zhusta úžlabiií větévky listnaté na ročních prutech 

 tvoří. Pruty tyto však jen velmi zřídka zakládají větévky květní již 

 v prvním roce; stává se tak častéji toliko u některých druhů skupiny 

 Glandulosi (zvláště E. Bellardií Wh. N., a R. hirtus W. K.) Pak 

 jednoletý prut zpravidla končí mohutnou květní latou ; případ ten po- 

 zoroval autor také jednou na plemeni R. candicans Whe., i jest zjev 

 ten velmi překvapující, vidíme-li z úžlabí zelených ještě listů letoš- 

 ního prýtu kvetoucí větévky vyvinuté, jež na konci prutu v souvislou 



