XXIV. Karel Tod: 



Rubus serpens Whe. 



— orfhacanthus Wimm. 



— dumetorum Whe. ssp. oreogeton Focke. 



— caesius L. 



— — v. aquaticus Wh. N. 



Pozoruhodno také, že některé druhy, zvláště R. plicatus Wh. N. 

 a často i R. suberectus And. rostou nezřídka v písku téměř čistém. 

 Velmi příznivý jsou ostružinám rozpadlé slepence příbramské, 

 jak autorovi bylo lze přesvědčiti se v okolí Příbramě a Rožmitálu; 

 na půdě z těchto slepenců vzniklé žije hojnost druhů, a to z nejrůz- 

 nějších skupin sekce Eubatus. Vedle obecných typů skupiny Suberecti 

 nalezneme ze skupiny Tomentosi R. tomentosus Borkh. i četné míšence 

 tohoto hlavně s ježinnlkem ; skupina Candicantes však zde téměř ne- 

 zastoupena ; další skupiny repraesentují R. macrostemon Focke, 7?. vil- 

 licaulis Koehl., R. Koehleri Wh. N., R. Schleichen Whe. a k posled- 

 nímu se stavící další druhy a plemena skupiny Glandulosi^ ve vyšším 

 pásmu lesním Brd velmi bohatě vyvinuté. 



Také na žulách středočeských ostružinníkům dobře se daří; 

 aspoň bylo autorovi na vycházce po okolí Benešova v dolním Posá- 

 zaví možno slušnou repraesentaci ostružin spatřiti. Neméně pak žulové 

 ostrůvky v Čechách východních vybrané druhy hostí (na př. plémě 

 R. phyllostachys P. J. Müll, na zvětralé šedé žule u Skutče). 



Vedle vápenců jeví se ostružinníkům nepříznivými podklady ze- 

 jména mnohé svory a břidlice prahorní, a horniny eruptivního původu ; 

 na rulách velmi nestejné poměry se pozorují, celkem však ruly ne- 

 předčí valně svory a piahorní břidlice. — Některé druhy rostou 

 v každé půdě, vyžadujíce toliiío dostatečného množství vláhy a při- 

 měřeného podnebí ; tak R. caesius L. nalezneme v každé půdě, tedy 

 i silně vápnité. Málo vybéiavé v podkladu geologickém jsou na příklad 

 R. suberectus And., R. sulcatus Vest. a četné druhy jiné, v kypré 

 prsti lesní rostoucí; nevelký počet druhů pak vyhýbá se jen některým 

 horninám. 



Nemálo důležitými činiteli, jež na rozšíření ostružinníků 

 působí, jsou vedle půdy hlavně podnebí, které z části souvisí také 

 s nestejnou vyvýšeností krajin nad mořem; dále v té věci má význam 

 konfigurace krajiny, zvláště však pomezných horstev, a posléze i pů- 

 sobení ruky lidské. 



Sledujme na př. rozšíření ostružinníků R. radula Whe. a R. vil- 

 licuuUs Koehl. v Cechách. V jižní, chladnější části země druhy tyto 



