2 XXIX. Jan Iserle: 



Teprve minulého roku získána fauna z řečených vrstev od 

 Ejpovic*) a letošního pak roku objevena fauna v břidlici u samých 

 Rokpcan, kterouž, jakož i výše zmíněnou ejpovickou, získal pro 

 Museum král. města Plzně p. professor C. rytíř Purkyně, a mně 

 laskavě k určení — jako všechen ostatní silurský materiál plzeňského 

 Musea — předal, začež, jakož i za veškeré četné upřímné rady a po- 

 kyny dovoluji si při této příležitosti panu prof. C. r. Purkyňovi 

 vzdáti svůj nejuctivější a nejsrdečnější dík! 



Na severu skoro u samého města Rokycan vystupuje terren po 

 pravém břehu potoka Klabavky (347 m n/m.) náhle stupííovitě a do- 

 sahuje v buližníkovém „Vršíčku" výšky 436 m n/m., tak že jeho 

 différence výšková v nejbližším okolí skoro 90 metrů obnáší. 



První stupeù terrenu z břidlic osecko-kváňských (D-dj./ složený, 

 shledáváme hned nad lukami, jimiž Klabavka protéká; tento je nej- 

 příkřejší a nejmocnější, tvoře tu stráň as 20 m vysokou, směřující od 

 východu na západ; stráň ta vznikla stupňovitou dislokací vrstev d,,,. 



Další stupně terrenu nad prvým rozložené jsou již daleko nižší 

 a zvláště jich přechody k severu a k severovýchodu tak ponenáhlé, 

 že celek představuje se nám jako pláň dle zmíněných směrů ku patě 

 buližníkového Vršíčku (436 m n/m.) a Oseku (410 m n/ra.) stoupající. 



Onu břidličnou stráň sledovati možoo velmi dobře od Rokycan 

 na západ až ku nedaleké osadě Klabavě a poskytuje nám táž pěkný 

 obraz vrstev břidlic osecko-kváňských D-d^,, s četnými variacenn 

 sklonu a částečně i směru vrstevního. 



Povšechný směr vrstev břidlic pásma osecko-kváňského u Ro- 

 kycan odpovídá známému směru podélné osy celého středočeského 

 siluru od SV ku JZ, s úklouem skoro 20° ku SZ. — V městském 

 sadu (asi pod rozhlednou) spatřujeme však, že vrstvy tu z polohy 

 této všeobecné jsou skoro kolmo zdviženy a o něco dále pozorujeme, 

 že skoro pod úhlem 20° ku JV se překlánéjí a zapadají na SV. 



Vrstvy tyto, jakož i vrstvy v celé „Stráni" vůbec, sestávají z bři- 

 dlice světlohnědošedé, která v místech těchto suše položených jest 

 dosti pevná a kolmo ku vrstvení puká. 



Jdeme-li odtud dále na západ, přicházíme za městem k místu, 

 kde břidlicové lavice zbarveny jsou červenohnědé hydroxydy železa, 

 které dle všeho rozkladem pyritu povstaly. Podobně zbarvené břidlice 



*) J. V. ŽeíJzko: „Weitere neue Beiträge zur Kentnies der Fauna des 

 böhmischen Untersilurs". I. die Fauna der Stufe d, y von Ejpovic zwischen Pilsen 

 und Rokican. Verb, der k. k. geol. Reichsanstalt Wien 1902. 



