2 XXXII. Cenèk Zahálka: 



jizeří však je přístupno jen v úzkém pruhu, jenž tvoří levý břeh 

 Jizerského údolí a odtud vybíhá jen na dvou místech i dále od Jizery. 

 Přeilně v krajině mezi Novými Benátky, Jiřicemi, Yšejauy a Luště- 

 nicemi, za diuhé, následkem geotektonických poměrů, v Rovenském 

 dislokačním tarasu již od Českého Dubu přes Hodkovice a Vranov 

 do Roveňska. Všude jinde pokryto je pásmo IX. po levé straně Jizery 

 pásmem X. 



V úzkých pruzích na obou strmých stráních Jizerského údolí a na 

 širokých plochách v Polabí mezi Slivnem a Všejany, pokrývá diluvialní 

 ])ísek a štěrk, tam jizerský, zde labský, pásmo IX. Mezi Českým 

 Dubem a Hodkovicemi pokryto je pásmo IX. ještědským štěrkem. 

 Velikou rozlohu pásma IX. pokrývá diluvialní hlína po pravé straně 

 Jizery mezi Mšenem, Hostinou, Novými Benátky a Bakovem; menší, 

 často přetrženou plochu mezi Mnichovo Hradištěm, Českým Dubem 

 a Turnovem; v okolí Mnichova Hradiště i po levé straně Jizery. 



Naše pásmo IX. je v každém ohledu jedno z nejzajímavějších 

 pásem českého křídového útvaru. Především pokud se týče faciových 

 změn, jež nabývá z jednoho kraje do druhého. Známo, že pásmo IX. 

 udržuje z okolí Roudnice až do Postoloprt ráz shnitých jílů. Je to 

 pásmo, jež nazýváno našimi geology v Poohří BrezensJcými vrstvami. 

 Naproti tomu mění se pásmo IX. z okolí Roudnice přes Štětí do 

 Polomených Hor a Pojizeří ve facie písčité, v nichž kvádrové pískovce, 

 místy i slepence, jsou jaksi maximem faciových změn. Toto pásmo IX. 

 v Polomených Horách (Kokořín atd.) spolu s pásmem VIII. ba místy 

 i s mnohem staršími vrstvami, určováno bylo našimi geology jako 

 Jizerské vrstvy. Tyto jizerské vrstvy byly však považovány za vrstvy 

 mnohem starší nežli Březenské u Loun, neboť mezi ně a Březenské 

 kladeny ještě Teplické vrstvy (naše pásmo X.!), o nichž jsme v celém 

 západočeském křídovém útvaru, v mnoha a mnoha profilech dokázali, 

 že neleží nikdy pod Březenskými vrstvami (pásmem IX.) nýbrž vždy 

 nad nimi. Tak tomu jest ovšem i v Pojizeří. 



Pásmo IX. od Éepínského dùlu počato, dalo se v Polomených 

 Horách rozděliti na čtyři mocná souvrství IXa., IXĎ., IXc, Wd. (zdola 

 nahoru), která přešla v následující vrstvy Fricovy u Kokořína a Ka- 

 niny, ale nikoliv v jiných krajinách: 



IX(Z. = Bryozoické vrstvy u Kaniny. 



IX c. = Trigoniové vrstvy (nikoliv u Choroušek). 



IX 6. = Druhý Kokořínský kvádr. 



IXrt. = Hledsebské opukové vložky. 



