Pásmo IX. křidovébo útvaru v Pojizeří. 3 



K tomu poznamenávám, že Fiuč nazval své trigoniové vrstvy 

 též Choroušeckými vrstvami. Při sledování však našicli souvrství 

 pásma IX. až do Choroušek shledali jsme, že FkiOovy Choroušecké 

 či trigoniové vrstvy v Chorouškách nejsou jen trigoniové, nýbrž 

 i Bryozoické Čili Kaninské vrstvy, t. j. že v Chorouškách jest jak 

 souvrství IXc. tak i IXd. a ne pouze IXc. 



Že by Březenské jíly v Březně byly téhož stáří co právě uve- 

 dený oddíl Jizerských vrstev, jistě žádný geolog netušil. Však jsme 

 dokázali skorém u všech pásem menší neb větší změny faciové a do- 

 kážeme velkolepé změny i u pásma X. v samém Pojizeří. 



Jak vysvětliti tyto změny faciové u pásma IX.? Bylo by sice 

 lépe posečkati se zodpovídáním této otázky až po ukončení detailního 

 studia i ve východním a severočeském křidovcm útvaru, nemohu se 

 však zdržeti, abych nepodal předběžný náhled svůj o tom, ponechá- 

 vaje si opravu jeho, bude-li třeba, po ukončení oněch studií. 



Zuáina je věta geologická: rehj jsou tah staré (po případě 

 i starší) jako hory, z nichž přicházejí. Naše hlavní české řeky, které 

 jsou dnes ve styku s krajinou českého křídového útvaru, jsou: Labe, 

 Vltava, Ohře a Jizera, Nemůže býti pochybnosti, že i za doby usazo- 

 vání se křidových vrstev v Čechách z těchže hor (třeba ne tak 

 vysokých jako dnes), odkud řeky jmenované přicházejí, jezero a 

 potomní záliv mořský tekoucími vodami živeny byly. Neměly vždycky 

 ony řeky touž délku, tvar a polohu (aoi horizontální ani verti- 

 kální) jako za doby dnešní, ale existovaly přece. 



Z Krkonoš, za doby křídové nižších nežli dnes, přicházela do 

 jezera a potomního moře křídového řeka, již dovolím si Labem Jcřido- 

 vým nazvati. Ústí její bylo v okolí Královédvorském. Soudím tak dle 

 mocných a rozsáhlých usazenin pískovcových starších pásem v Králové- 

 dvorské krajině, kde Labe opouští perinské území a do oboru křído- 

 vého útvaru dosud vniká. Za dob mladších pásem usazovaly se tu 

 blízko ústí řeky nánosy jemné. Vliv Labského i nejbližších toků byl 

 celkem na usazeniny našeho Polabí a Pojizeří jemný. Vždyť i dnešní 

 Labe, ač jest jiné podnebí než za doby křídového útvaru, přináší 

 ndm usazeniny jemně písčité. Kdežto převládají v Labském korytě 

 u Spindlerova mlýua v Krkonoších balvany žuly, zmenšuje se po- 

 stupem vzdálenosti nános ve štěrk menší, a menší, takže mezi Lysou 

 a Přerovem nalézáme již jemně písčité náplavy alluvialní v korytě 

 labském i na dně údolí labského. 



Vody Vltavské a Berounské s doby křídové rovněž jen jeiriný 

 náplav zanášely v naše křídové moře. Poukazuji na jemné usazeniny 



1* 



