4 XXXII. Cenék Zahálka: 



jižního Podnpska, které jejich vlivu podléhaly. Ovšem byly. jejich 

 usazeniny při ústí jakož i v korytě říčním hrubší. To dokazují hrubé 

 slepence a pískovce pásma I. souvrství la. i Ib. nad Malou Chuchlí. 

 Nejednou viděl jsem železité hrubé slepence a pískovce, místy ve 

 štěrk a písek rozpadlé, v krajině mezi Slivencem, Ořechem, Karl- 

 šteinem a Tetínem, jak je Krejčí a Helmhacker ve své „Geologické 

 mapě okolí Prahy" rýsují. Však i nynější Vltavské náplavy alluvialní 

 v okolí Řipu nebyly by tak hrubé, jak o tom svědčí pražský písek 

 vltavský, kdyby na cestě své nebyla Vltava zanášena hrubými nánosy 

 z holých strání skalních, slepenců kamenouhelných a štěrků diluvi- 

 alních. 



Nejjemnější všech řek přinášela nános do našeho zálivu moř- 

 ského Oharka Midová. O tom svědčí všechna pásma mořská v Po- 

 ohří i v přilehlém Českém Středohoří a Podřipsku. Dnes Oharka 

 usazuje hlavně bahno permské, nehledíme li ku štěrku, který se do 

 ní z nejbližších břehů a strání dostane. 



Jizera křídová.^ jejíž ústí do jezera i moře křídového bylo, jak 

 v pásmu X. odůvodníme, v Lábu pod Malou Skalou, tedy tam, kde 

 dnes Jizera z území prahorního a permského do křídového vniká, 

 přinášela hlavně nánosy jemně písčité. Poukazují na to vrstvy všech 

 přístupných pásem v širším okolí Turnova až za Mladou Boleslav. 



Z toho, co jsme uvedli — vypustivše z úvahy působení mnohých 

 menších neméně důležitých pro celý náš útvar řek a potoků — vy- 

 chází přec na jevo, že žádná z dosud jmenovaných řek neměla vliv 

 na usazování onoho hrubšfho uáplavu, jenž se jeví v pásmu IX. cd 

 Sovinky u Bezna, Eepína, Nebužel a Štetí na sever do Polomených 

 hor a do velké části severočeského křídového útvaru od Děčínského 

 Sněžníku až po Oj vín (v Lužici). Nezbývá tudíž nežli domysl, že 

 z nynějších Míšeňsko-Lužických hor žulových krátké řeky a potoky 

 (bystřiny) přinášely onen hrubší a neobyčejně mocný materiál, jímž 

 souvrství pásma IX. oplývají. Prošel jsem přehledně severočeský kří- 

 dový útvar se sousedním saským a lužickým a p.zorování, jež jsem 

 učinil, neodporuje uvedenému náhledu. Pozdější detailní studia osvětlí 

 věc mnohem lépe. 



Dále je pásmo IX. zajímavo po stránce palaeontologické. Jak 

 velká změna tu nastala ve společnosti skamenělin u porovnání s kia- 

 jinou Poohareckou, Souvisí to se změnou faciovou. Rozdíl palaeonto- 

 logický z Polomených hor do Pojizeří je malý, neboť i rozdíly faciové 

 jsou malé. Přec ale rozdíl jest. Nápadné je na př. ponenáhlé výsky- 



