8 XXXII. Cenèk Zahálka: 



Skamenělinarai jsou zdejší vrstvy vůbec chudý. Pokoušel jsem 

 se, zdali by se ve výbrusech mikroskopicky nedaly zjistiti Foramini- 

 fery aneb Bryozoi, zvláš':ě ve vápencových peckách 1X2. proíilu 34., 

 však marně. 



3. Kociiánky. 



Profil 25. Obr. 19., 7. 



ZnačD)' díl pásma IX., a sice spodních yrstev, nalezli jsme SV. 

 od Kochánek, při cestě vedoucí po západní stráni osti-oha zvaného 

 „Nad Bukovou". Tu jsou vrstvy lépe odkryty. Byly též lámány, a tu 

 lze ovšem vlastnosti jejich blíže poznati. Až postoupíme v Pojizeří 

 dále k severu, shledáme, že vrstvy pásma IX. mají zvláštní loupatel- 

 nosť. Třeba byly vrstvy jejich vodorovný (ovšem jen na pohled 

 v nálezisku samém; jinak nejsou nikde vrstvy vcdjrovny: sklon ně- 

 kolika minut jeví se všude), přece po brzkém zvětrání odiučují se 

 jednotlivé kusy od sebe šikmo. Tím vznikají kusy nepravidelné oby- 

 čejně podlouhlé, podobné hrubým třískám. Mimo to bývají vápnité 

 koule nejen v lavicích uložené, ale často v nepořádku (vrstva 1X3. 

 obr. 19.j sem tam v souvrství rozptýlené. Tento úkaz jen zřídka kdy 

 v pásmu YIII. se jevil. Jmenované vlastnosti fysikalní jeví se též 

 v pásmu IX. profilu 25. u Kochánek. Prvá vlastnost u písčitých slínů 

 šedých jemné glaukouitických, druhá u křemitých vápenců. Přístupno 

 je zde vrstev o mocnosti Tb m a jsou značně hlouběji položené 

 (základ 233"8 m n. m.) nežli v Horním Slivně (základ 260 »i n. m.i 

 (Obr. 7.) 



Mocnosť pásma IX, lze u Horního Slivna odhadnouti dle proíilu; 

 na S. straně obce asi na 12 ž/í, na J. straně na 22 fn: u Kochánek 

 měla by býti mocnost ješté větší, nejsou tu však vrstvy vyšší zachovány. 



4. Kove Benátky. 



Profil 26. Obr. S., 34a. 



Jak z profilu 26. známo, sahá pásm:» VIII, v Jizerské stráni 

 v Nových Benátkách až do výše 216-1 m n. m. (u č. d. 43.'). Výše 

 následuje pásmo IX. Toto je tak zastaveno budovami města, že je 

 třeba obrátiti se ku jiné nejbližší stráni, v níž bychom zdejší vrstn,- 

 pásma IX. seznali. K tomu cíli hodí se prohyb stráně, kterou vede 

 silnice z Obodře do Slivna. Spodní čásť tohoto prohybu v obci Ob odři 

 je pokryta mocnou diluvialní hlínou až ku cihelně. Nad cihelnou jsou 

 v břehu odkryty písčité sliny glaukouitické šedé, které se následkem 



