Pásmo IX. křidovélio útvaru v Pojizeří. 29 



Inoceramus jevil se ve velkých exemplárech takových jako jsem na- 

 lézával u Roveňska. Exogyra conica bývá v lavicích u velkém množství 

 jako u Chorušic. Nejlépe to viděti při cestě z Velkých Všelis do 

 důlu. 



Podrobný profil jsem tu nezhotovil, pouze zaznamenal pořádek 

 souvrství tento: 



Profil 49. 



Všelisy malé. S. konce. 287 m ii. m. 



Diluvium. Žlutá hlína. 



, ; [ d Kvádrový pískovec drobnozrnný s chudým tmelem. 



*^ I c Pískovce vápnité, šedé s tmavšími málo znatelnými, vápencovitějšími koulemi. 

 i I b Kvádrový pískovec jemnozrnný, bílý, sypký, tvoří vystupující taras na 

 Ph \ úpatí stráně 10'2 m 



Dno Vrátenského důlu u školy vj-^plněné alluv. pískem. 231 m n. m. 



Z jara po tání sněhů a za větších srážek, teče po dně důlu 

 Vrátenský potok ; v létě je dno suché Pískovce, skládající stráně 

 údolní i alluvialní písek na dnu důlu, stačí pohltiti menší množství 

 vody. 



22. Boreó. 



Profil 50. Obr. 26. 



Ve stráních Vrátenského důlu ze Všelis ku Borci přibývá ještě 

 více písku ve všech vrstvách. Zvláště to pozorovati jest v souvrství IXc, 

 které se velmi prom.ěnilo ve kvádrovce. Na cestě z důlu do obce 

 Borce, dle postranní rokle, vybírán byl kámen ku stavbě téměř ve 

 všech vrstvách až ku č. d 47. V takových čerstvých lomech těžko 

 se rozeznává jedno souvrství od druhého. Tak ku zjištění temene 

 souvrství IXĎ. vyměřili jsme výšku jeho nade dnem údolí při ústí 

 Borečské rokle a nanesli znovu na cestu a tím zjistili rozhraní 

 v našem profilu mezi IXž». a IXc, Později teprve nalezli jsme též 

 Fukoidovou lavici IXc/, známou z profilu u Nebužel ^■*) též v prvé 

 vrstvě souvrství IXc. 



^*) Pásmo IX. v okolí Ripu. Nebuželské podolí, str. 16, 19, obr. 51. 



