34 XXXII. Cenèk Zahálka: 



^ I Kvádrovij pislcovcc kaolinický, nahoře hrubozniný, dole jemno- 

 "^ •! zruuý, nahoře velmi žlutý. Dole bílý a žlutý s povrchem vošti- 

 ^ I novitýui 16'5 



Duo Řibéchuvského důlu v Èibéchovè. 294 m n. m. 



27. Mšeno. 



Profil 54. 



Při silnici ze Mšena přes Romanov lze se poučiti o nejvyšší 

 poloze souvrství IXc. a VLd. Kdo by clitèl určovati souvrství tato 

 přehlédnuv a srovnav zdejší profil s profilem 28. od Ráje aneb 

 s jiným v Kokořínském důlu přilehlém, k chybným by došeK vý- 

 sledkům. Jen sledováním vrstev z Vrátenského důlu pod Skramoušem, 

 údolím Hlovec do Mšena, s uvážením, že vrstvy zdejší mají sklon 

 ku JV., a sestrojením profilu z Chorušic (profil 43.) do Ráje (profil 28.), 

 vychází přesně na jevo, kterým vrstvám pásma IX. přináleží jmeno- 

 vané vrstvy. 



Profil 54. 



Nejvjšší bod silnice v sedle (Rovina) nad Romano\em. 391-9 m n. m. 



Diluvium. Žlutá hlína pokrývá nejen nejvyšší polohu pásma IX. ale 



i svah souvrství IX c d ku Mšenu místy i více než O 9 7?i 



304 ■ 



í d Pískovec bez tmelu, jemnozrnný, křehký, žlutý, místy do béla, na 

 ^ I povrchu v písek rozpadlý; mezi křížkem a č. il. 8. s pevnější 



'"' lavičkou šedou 41-S5 



B.\ ■ 352-15 . 



p^ ! c Kvádi ový 2^ískovec s kaolinem, jemnozrnný, žlutavý a bílý. Co pevný 



[ taras ua povrch vychází. Kejvjšší to poloha souv. IX c .... 15-1 ;íí 



Dno údolí Hlovec ve Mšené u č. d. Ii5 337-05 m n. m. 



Značná výška souvrství lX.d. vysvětluje se tím, že vrstvy mají 

 sklon ku JV. a náš profil má výchozy na téže JV. straně. Mocnosť 

 souvrství IXd. obnáší tu as lf5 ni. 



28. Báj Y Kokořínském důlu. 



l^rofil 28. Obr. 30. 



Již při popisu pásma VIII. přinesli jsme profil 28. z Ráje dle 

 silnice Mšeuské. Je to profil, který se s předešlým v sedle nad Ro- 

 mánovém spojuje. Oba tyto profily se pěkně doplňují, neboť v pro- 

 filu Rajském není souvrství IXd. přístupno, kdežto v předešlém bylo. 

 Mezi Mšenem a Rájem jsou tedy všecky vrstvy pásma iX. přístupny. 



