ï*asmo IX. křidového útvaru v Poji/eří. 37 



Ačkoliv jsme tu vrstvy profilu tohoto neměřili a výšku nad- 

 mořskou jednotlivých souvrství neustanovili, přece lze přibližně souditi, 

 že vrstvy útvaru křídového jsou tu v nižší poloze nežli u Housky. 



33. Žďár. 



Obr. 21. 



V pojednání našem o pásmu VIII. popsali jsme kvádrové pís- 

 kovce v okolí /daru, zejména ve Zdárských skalách mezi Okny, 

 Bezdězem a Zdarem. Nad těmito kvádrovci pásma VIII. spočívá 

 souvrství IXa. v podobě pískovců kaolinickýcli, jemnozrnných, žlutých, 

 sypkých, v desky se rozpadávajících, beze stopy vápence. Souvrství 

 to má na povrchu sklon, sprostředkuje přechod ku souvrství IXŽ*., 

 které zase jako druhý taras v krajině zdejší vystupuje. Horní čásť 

 obce Ždáru leží na spodní části tohoto kvádrovce, který je obyčejně 

 na povrchu ve žlutý písek rozpadlý. Východně za obcí Zdarem nalezl 

 jsem při cestě, v místech, kam by spadala vyšší čásC souvrství IXh., 

 limonitické desky hnědé jako u Bořími. 



34. BezděčLice (Bezdědióka). 



Profil 32. Obr. 21. 



Od Ždáru pustíme se opět do Strenického důlu, jako při 

 pásmu VIII. Z počátku máme příležitost jen kvádrovec pásma VIII. 

 pozorovati a teprve když přicházíme ku Bezdédicům, kde se důl více 

 v povrchu vyhloubí, vystupuje z lesních strání i druhý taras kvá- 

 drovců náležející ku souvrství IX&. Vyšší kvádry, náležející sou- 

 vrst>řím IXc d., obyčejně ze dna důlu nepřehlédneme, poněvadž se 

 vysoko nad lesy rozkládají. V profilu 32. poznali jsme složení vrstev 

 pásma IX. v levé stráni Strmického důlu v Bezdédicích. Vésti tam 

 rozhraní mezi IXc. a IXd. je těžko. Kvádry obou jsou stejné. Sou- 

 vrství IX(Ž4 je tam též Bryozoicííé. Úhrnná mociiosC pásma IX. je 

 as 83 m, tedy menší než u Housky. 



35. Víska — BrezoYice— Doubravice— Trnová. 



Obr. 21. 



Ve stráních Strenického diilu pod Vískou a Březovicemi jsou 

 podobné poměry jako u Bezděcí ic. Kromě nejspodnějšího tarasu 

 kvádrového pásma VIII., náleží celá stráň pásmu IX. Souvrství IX«. 



