38 XXXII. Cenèk Zahálka: 



přibližuje se, následkem většího sklonu vrstev než-li je spád dna údol- 

 ního, vždy více ke dnu důlu, až při ústí Doubravické rokle počíná 

 zapadávati i IXa. pod dno. Nade dnem vyčnívá ještě 8 m v podobě 

 žlutavého pískovce jemnozrnného v slabších i raocnejšícli stolicích, 

 (poslední kvádrovému pískovci podobných), s kaolinickým tmelem. 

 Nad ním strmí hradby druhého kvádru IXĎ., bílého, jemnozrnného, 

 sypkého, s voštinovým povrchem i jamkami v řadách umístěnými. 



Pod Trnovou zapadne IX«. pod dno dulu a tu tvoří IXZ>. prvý 

 taras, výše, kde mýtina v lese i menší tarasy v oboru souvrství IXc. 

 a Wd. povyskočí. Dno důlu není rovnoměrně svážené, proto někde 

 IX&. více, někde méně nade dnem strmí. Celkem ale temeno jeho 

 zapadá ku JV. Západně pod Sudoměří imposantní hradby příkré 

 tvoří, pojednou však pod J. strauou Sudoměřskou jen málo nade 

 dnem vyčnívá. 



36. Sudoměř. 



Profil 57., 58. Obr. '21., 28. 



Jeden z nejlépe odkrytých profilů zdejšíiio kraje je následující 

 náš profil, který vede ode dna Strenického důlu po J. straně Sudo- 

 měře dle silnice vzhilru do obce. 



Profil 57. 



Obr. 28. 

 Sudomčř. SV konec obce. 311'47 m n. m. 



Diluvium. Žlutá Ijlíua 4*5 



— 30tí 'j7 



;^ 



2. Pískovec vápnily, deskovitý, velmi jcmnozrnný, křehký, šedý 

 až bílý. V něm zub Oxyrhinaí (Reuss.: Versteinerungen, T. 

 VII. Fig. 17.) 397 



'^! — r~ '. — ''' ) 



1. Kvádroví/ piakovec kaolinický, bez vápence, jemnozrnný, nahoře 

 s ojedinělým hrubým zrnem křemene, sypký, žlutý, zřídka 

 bílý se žlutými skvrnami. Hojné jsou vněm Bukoidy. Vyčnívá 

 ve straně co třetí taras na povrch 747 



295-53 



