42 XXXTT. Čeněk Zahálka: 



38. Hrádek. 



Profil 60. Obr. ?1. 



V levé stráni Strenického dûlu, proti Slíalsku, podle cesty na 

 památný po stránce archaeologické Hrádek, jsou vrstvy sice méně 

 přístupny, však temeno souvrství IX&, a IXc. je patrné a dá se 

 dobře měřiti. 



Profil 60. 



Obr. 21. 

 Vrchol stráně na Hrádku. 290 m n. m. 



Dihivium. Žlutá hlína 69 7)i 



28.}- 1 — ■ 



X 



g 



{ ( 3. Kvádrový pískovec, totožný s IXc 2. ve Skalskii. Tvoří rovněž 



druhý taras skalní v levé stráni 7'8 



e )"' 



' 2. Pískovec vápnitý jako IX c /. ve Skalsku 7-5 



1. Týž pískovec nepřístupný 140 



253-8 



b Kvádrový pískovec s vápnitými shluky jako 1X6 ve Skalsku 13-5 

 — — — — — Železnice — — = — ■■ — — -— 



.í^ 



(^ Týž kvádr, krytý pískovým náplavem alluvialním 1-3 



Dno Strenického důlu. 239 m n. m. 



Popsali jsme^") již, jakých změn nabývají kvádrové pískovce 

 větráním a účinkem tekoucí vody. Tytéž úkazy pozorovati lze i na 

 kvádrovcích Strenického důlu. Mimo to však jeden zvláštní úkaz, 

 kterým se vytvořují hluboké a široké (až půl metru) jamky ve svis- 

 lých stěnách kvádrových pískovců a sice tam, kde se vyskytují ony 

 vápnité shluky jako ve kvádrovcích IX& jako to je pod Skalskem, 

 při úpatí pravé stráně Strenického důlu, při cestě ku Podkováni. Tam 

 kde vyčnívá z kvádrového pískovce vápnitý shluk (obyčejně ovální), 

 odpadává kolem shluku toho pískovec, zvláště nahoře a po stranách 

 jeho. Snad voda shora dolů tekoucí se shlukem zaráží, tak že pískovec 

 kol shluku je vodou více napitý a mrznutím i na to nastalým roz- 

 mrznutím snáze se částečky pískovce kolem shluku odtrhují nežli 

 jinde. Oddèluje-li se pískovec pořád kolem sliluku, vypadne tento 

 a povstane ve kvádrovci jamka. Na obrazci 27J, c. jsme úkaz ten zná- 

 zornili. Ještě jiný výklad je možný. Shluk byl dříve větší, jako jamka 



") Pásmo IX. atd. Kokoíínské podolí mezi Lhotkou a Kokoiítiem. Vésiník 

 Král Teské Spol. Nauk. 1895. str. '.>., 3. 



