Pásmo IX. křídového útvaru v Pojizeřf. 43 



aneb o něco menší. Účinkem vody vyluhuje se ze shluku vápenec 

 (když se byl napřed ve dvoj uhličitan vápenatý proměnil), tím se shluk 

 zmenšuje, a jamka tvoří. Takovým způsobem se tvoří dutiny ve kvá- 

 drovcích na Bezvelu u Katusic. Tam totiž je kvádrovoc chudší tmelem, 

 tudíž propustnější. Voda vnikajíc do pískovce, vyluhuje týmž způso- 

 bem vápenec ze shluků, až jej zcela vylouží, takže vznikne v místech, 

 kde byl shluk, dutina s volným pískem. Při lámání kamene (jak jsem 

 se přesvědčil) vypadne písek, a povstane jamka tak velká, jak velký 

 byl shluk. Dle toho mají dutiny průměr 10, 20 i více cm a bývají 

 delší než širší. 



39. Spikaly. 



Profil 61. 



Naproti Skalsku ústí se do Strenického důlu po levé straně 

 krátký, ale velmi hluboký Spikalský důl; mezi ním a Strenickým 

 důlem vyčnívá malebný ostroh skalní, zakončený nahoře skupinou 

 pískovce kvádrového ze zdejšího druhého tarasu (IXc). To je pro- 

 slulý v okolí zdejším starožitný Hrádek. Ve Spikalské rokli vyčnívá 

 na úpatí taras kvádrového pískovce IXĎ, z něhož se tu ve větším 

 množství lomů pískovec láme. Odtud dle pršiny do Spikal projdeme 

 těmitéž vrstvami co ve Skalsku, 



Profil 61. 



Spikaly, obec. 311-5 m n. m. 



Diluvium, řllína žlutá (i za obcí) 1*5 m 



310 



í í Pískovec vápnitý, žlutavý jako 3. a 4. ve Skalsku. 

 X I d\ 



--H } PísJcouec kvádrový, bílý, jemnozrnný, tvořící II. taras jako 2. vo SkaUku. 

 o) '■ 

 I I ( Pískovec vápnitý, y LBrovných deskách jako 1. ve Skalsku. 



^ h Pískovec kvádrový, bílý, jemnozrnný jako IX h ve Skalsku. 



Dno důlu Spikalského při ústí jehn do Strenického důlu pod Skalskem. 

 Méně uež 240 m n. m. 



40. Podkován— Dolní Cetno. 



Obr. 21. 



Mezi Skalskem a Podkování několik mocných pramenů vyvěrá 

 z kvádrového pískovce 1X6. Výborná tato voda pískovcem profiltro- 

 vaná zachycuje se ve velkých nádržích a též Podkováňský pivovár 



