44 XXXH. Čeuék Zahálka: 



jí používá. Sklon vrstev zdejšího dûlu je znatelný; neboť jdouce po 

 spádu ťidolním dále od Podkované ku Dolnímu Cetnu, vidíme, že se 

 temeno kvádrovce IXĎ., jenž tvořil od Skalska k Podkováni prvý 

 taras na úpatí stráně Strenickélio dûlu, pořád víc a více blíží ke dnu 

 údolnímu, až konečně uprostřed mezi Podkování a Dolním Cetnem 

 zapadue pode dno. Tu zaujme pak souvrství IKc a d úplně povrch 

 strání zdejších. FßiO, jenž mel ve Strenickém důlu naše souvrství IXh 

 za svůj „Prvý kvádr Kokořínský" (t. j. naše pásmo VIII.) a kvád rovec 

 souvrství IXc. za svůj „Druhý kvádr Kokoříuský" (t. j. naše IXè.), 

 považoval následkem toho vrstvy mezi oběma kvádrovci, které jsme 

 ve Skalsku a okolí co IXcí. poznamenali, za své Hledsebské opu- 

 kové vložky (t. j. naše iXa.). Tím ovšem nejsou. 

 Fiíič ~^) uvádí z nich: 



Koprolity. 



Nautilus sublaevigatus ďOrb. 

 Pachydiscus peramplus Mant. 

 Area subglabra ďOrb. (?) 

 Lithodomus spathulatus Fteuss. 

 Lima (iserica?) 

 Pecten laevis Nilss. 

 Pecteu curvatus Gein. 

 Pecten Dujardinii A. Rom. 

 Vola quiuquecostata Stol. 

 Exogyra conica Sow. 

 Anomia subtruncata ďOrb. 

 Rhynchonella plicatilis Sow. 

 Cardiaster Ananchytis Leske. 

 Flabellina cordati Reuss. 

 Fucoides columnaris Fr. 



41. Strenice-Malá Horka. 



Profil 02. Obr. 21. 



V Dolním Četné u nádraží zaujímají nerovně deskovité pískovce 

 IXcl ze Skalského profilu úpatí stráně. V dalším běhu ku Slrenicům 

 zapadají pod duo důlu a kvádrový taras IXc 2 ze Skalska blíží se 

 ke dnu údolnímu, až i tento začne pod duo dûlu se ztráceti, takže 

 ve Strenicích již jen dvě třetiny jeho nade dnem vyčnívají. 



-'•) Jizerské vrstvy, str. II., 1-2. a 37. „Kov;íiiec\ 



