Pásmo IX. křídového útvaru v Pojizeří. 49 



železničním jsou již ve stěnách původně hladkých, důlky voštinovitého 

 slohu vytvořeny. 



Od strážného domku čís. 35., kde počíná železnice opisovati 

 křivku a opouští Jizerskou stráň, už k viaduktu dráhy JZ. od Jizer- 

 ného Vtelua, pokrývá diluvialní štérk a písek souvrství IXd. z části 

 i pásmo X. Štěrk tento nabývá největší mocnosti uprostřed, to je při 

 strážném domku, kde tvoří břeh 5"7 m vysoký. Jizerský štěrk složen 

 je z křemeného písku žlutého, v němž jsou valounky bílého křemene 

 a někdy nalezneme valounek zelenavé břidlice. 



U viaduktu, 1 hn na JZ. od Jizerného Vtelna, ústí se do čer- 

 tů vky rokle, v níž jsou odkryty až ku dráze tyto vrstvy. 



Profil 66. 



Temeno stráně čertůvky u viaduktu dráhy. 255"5 m u. m. 



í 2. Hlína žlutá 4-2 1 s 



Diluvium, j j ^^^ ^ p.^^j^ ..^^^^^, 0.3 >;c 



Studánky 251 



Slinily jíl při povrchu tmavošedý, dále od povrchu modravý, místy 

 s hrubým zrnkem křemene, místy s malým hnízdem písku. Obsahuje 

 známá glaukonitická jádra gastropodû, hladká, belavá neb hnědá, 

 < jako Natica canaliculata a lastûrek, jako Nucula sp. i úlomky vápenné > 

 od Ostrea semiplana a zlomky spongií. Kde vychází na povrch a je 

 ode dávna zvětralý, tak že spodinu půdy tvořil, lze nalézti v něm 

 i malé bílé cicváry, s rozpraskaným vnitřkem. 



Železnice 250. 



I— I > 



o co 







í 4. Kvádrový pískovec hrubozrnný, zažloutlý, bryozoický s vápnitěj- 



■ ■ šími shluky téhož pískovce 5 m 



3. Kvádrový pískovec nahoře s hrubšími zr/iy ukončený. Jen svrchní as 



2 m mocná část přístupna. 

 2. Nepřístupné vrstvy. 

 1. Kvádrový pískovec u paty viaduktu. 



Dno postranní rokle u viaduktu, 1 km JZ. od Jizerského Vtelna. 



Povšimněme si nyní jak Fric ^') popsal vrstvy útvaru křídového 

 v Dolním Krnsku a nad Čertůvkou. 



-') Jizerské vrstvy, str. 35. a 36., výkr. c. 22. 

 Věstník Král. čes. spol. nauk. Třída 11. 



