Pásmo IX. křidového útvaru v Pojizeří. 53 



neb zažloutlý a poněvadž je čerstvě odkrytý, láme se v mocných 

 stolicích. Nevěnoval jsem vrstvám těmto bližší pozornosti pro blízkost 

 jejich od profilů předešlých. Bude tu u nádraží vrstev asi o moc- 

 nosti 10 m přístupno. Totiž od 223'71 (koleje) až po 240 m n. ra. 

 Přísluší vesměs souvrství IXd. 



47. Bezděóín. 



Mezi Pískovou Lhotou a Mladou Boleslavi je při silnici obec 

 Bezděčín. Ve východním břehu tamějšího kalu přístupny jsou při 

 cestě do Nepřevázky pískovce vápnité^ žluté, v desky rozpadlé. Mají 

 výšku o něco menší 220 m n. m. a přísluší k souvrství IXíř.--) 



Diluvialní štěrk a písek pokrývají tyto vrstvy, dále na východ 

 Alluvialuí černavka, ze splavených jílů pásma X. vzniklá, velmi ne- 

 propustná, mastná, jílovitá půda, kterou třeba místy drenovati. Táž 

 půda pokrývá i nejvyšší vrstvy pásma IX. v místech, kde přikládá se 

 na pásmo IX. pásmo nejblíže mladší X. Tak jest všude na úpatí 

 Chlomeckého hřbetu. 



48. Nádraží Mladoboleslavské v Cejtlókách. 



Profil 68. Obr. 34a. 



Přejdeme do okolí města Mladé Boleslavi. Ve stráních pojizer- 

 ských jsou tu na mnohých místech vrstvy přístupny. Především si 

 prohlédneme stráně nad nádražím při silnici z Cejtiček do Čejtic. 

 Lomy staré i nové odkrývají nám čerstvé vrstvy ve svislých stěnách, 

 vedle zase jsou ve skloninách přístupny vrstvy zvětralé. Poučné je 

 pro stratigrafa porovnávati čerstvé v mocné lavice se dělící vrstvy se 

 zachovaným tmelem, s vrstvami zvětralými, jichž tmel dosti vyloužen 

 bývá. Mocnost souvrství IXc. dosti roste, uvážíme-li, že tu mocnosť 

 přístupných vrstev obnáší 28'5 m, aniž bychom byly dosáhli základu 

 IXÔ. 



Profil 68. 



Svah při silnici do Vel. Čejtic. 260. 



^., . í Hlína žlutá. 



Diluvium. < -,. , , .^v , , , . , u-i 'u 1 v IV. 



(^ Jizerský sterk a písek ponejvíce z bíleno křemene složeny. 



Vrchol stráně 248 



-') Vrstvy dle všeho zapadají sem od Jizery. 



