56 



XXXII. Cenèk Zahálka: 



Je tu přístupna nejvyšší čásť pásma IX., souvrství d. Nejvyšší poloha 

 tohoto souvrství není přístupna, jsouc kryta diluviakiíra pískem. Podle 

 cesty ke Karlovému vrchu dojdeme na pá^mo X. 



Profil 71. 



Návrší před côtou 232 při cestě ku Karlovu vrchu. 233 m n. m. 



Diluvium. Písek žlutý s bílým křemenem v oblázcích menších pokrývá 

 nejvyšší polohu pásma IX. souvrství d a nejnižší polohu pásma X. . . Í6 7?r^) 

 218 



> a 



3 :^ 



Pískovec vápnitý se sporými, velmi jemnými, černými zrnky glau- 

 konitu. Vápenec tvoří bílé, velmi jemné tečky me i zrnky pískovce. 

 Je jemnozrnn}', místy drobnozruný. Barva šedá do béla, dále od 

 povrchu i modravá. Při povrchu tvoří desky poněkud vlnité a ne- 



>< ^ < pravidelné, v čerstvém lomu tvoří stolice pevné až 15 m mocné. 



o '^ V nejvyšší poloze lomu jsou vrstvy rozpadlé a rezavé zbarvené. 



^ :^ Ve stolicích pískovce uložen je v lavicích pískovec mnohem, vápen- 



pL( ^ covitejsi v koulích (boulích) horizont udržujících, velmi pevný, 



tmavošedý, o průměru až 30 cm 8-5 m 



AUuvialní náplav a ssutiny 1-5 7;i 



Břeh Klenice. 



AUuvialní náplav l'ó „ 



Hladina Klenice pod mostem u Libuše. 206-5 ? m n. m. 



Pískovec vápnitý obsahuje zde : 



Callianassu antiquu (zvláště v horních vrstvách). 

 Volu quinquecostatu. 

 Fucoidy (málo). 



Vrstva 1. v oboru souvrství IXc. profilu 70., která obsahovala 

 Exogyru conicu, bude patrně souhlasná vrstvě IXc 5. neb 4. profilu 68. 

 Jest i tam Exogyra v téže hloubce souvrství IXc. jako zde. 



Fnič ^) popisuje vrstvy ve stráni v Čejtičkách nad nádražím 

 Mladoboleslavským. Porovnejme je s naším profilem 68. 



-^) Číslo 15. třeba opraviti, kdyby výška nadmořská Klenice pod mostem 

 a Libuše 206-5 m se neosvědčila, jelikož je stanoveno diferencí. 

 ■*") Jizerské vrstvy, str. 37, 38, výkr. 23. 



