l'asmo IX. křidového útvaru v Pojizeří. 



65 



Poněvadž nejsou souvrství 11. a 12. přístupna, nelze vésti 

 s jistotou rozhraní mezi IXc, a IXd. Slepencové vrstvy 13, a 14. 

 náležejí ku nejvyšším ze souvrství IXci, kdežto jemnozrnné pískovce 

 1. až 10. náleží ku IXc. 



Kvádrový pískovec a slepenec vrstvy 14. je neobyčejně pevný 

 a tvrdý s křemičitým tmelem. Za starodávna byl prý brán ku zhoto- 

 vení mlýnských žernovů. K tomu cíli se velmi dobře hodil; zpraco- 

 vání jeho nebylo asi snadné. Na bocích Bezvelu povaluje se množství 

 okulacených balvanů značné velikosti, jež z oné nejvyšší vrstvy 14. 

 pocházejí. Jak mocná byla tato vrstva, o tom svědčí velký kamýk 

 9 m vysoký při jižní straně vrcholové. Týž vyobrazili jsme na obr. 55. 



IXcž 





33-4 



332 



Obr. 55. Svezly .Bezvelák"* při vrcholu Bezvelu. 1 : 200. 



Zrna a malé valounky křemene slepence tohoto, který v ústech lidu 

 „hesvelák^ slově, jsou takové, jaké jsme vídávali v hrubých pískovcích 

 útvaru křidového již v Polomených Horách i dále. Jsou totiž čirá, 

 bílá (tato dvě nejvíce jsou zastoupena), mimo to žlutá, zarůžovělá, 

 šedá a modravá. Valounky dosahují až velikosti malého lískového 

 oříšku. Na mnohé kusy bezveláku neměla kyselina solná vlivu ; u jed- 

 noho kousku však prozrazoval se tu a tam velmi slabý šum. Celkem 

 chybí v bezveláku vápenec. 



Druhá zvláštnost jeví se u vrstev souvrství IXc. 1. až 10. Jsou 

 to pískovce jemnozrnné, které mají chudý tmel obyčejně hlinitý, 

 barvy červené. Červeň ta souhlasí s červení permskou na úpatí Ještěd- 

 ského pohoří atd. Uvidíme, zdaž budou i dále na sever pískovce 

 takto zbarvené a budeme-li moci blíže původ této hlinky červené sta- 



Véstník král. české spol. nauk. Třida II. 5 



