66 XXXII. Ôenèk Zahálka: 



noviti. Na příčném průřezu červených pískovců bývají též řádky 

 bèlavého kaolínického tmelu. Barva červená u jedné a téže stolice 

 místy vymizí a pískovec je pak šedý. Obě barvy se často všelijak pro- 

 stupují, což dodává pískovci stavebnímu pěkného vzhledu. Tak jako 

 bývá v permských vrstvách někdy barva fialová, tak jest i zde. 



Třetí zvláštnost je zde ta, že zdejší vrstvy přístupné nemají 

 žádných shluků, koulí, neb lavic vápencovitějších, jako všude dříve 

 jsme v nich viděli. Za to však mají kulovitá, neb podlouhlá hnízda, 

 z nich mnohá udržují v některé stolici horizont (ku př. ve vrstvě 7. 

 a 10.), a tato hnízda vyplněna jsou pískem. Při lámání kamene vy- 

 padne písek a ve stěně lomu jeví se pak díry. Úkaz ten vysvětlili 

 jsme již jednou. Místo písku, vězel v místě takovém shluk vápnitého 

 pískovce. Vápenec se vyloužil ze shluku a zbyl po něm písek. Vrstvy 

 zdejších pískovců jsou velmi propustný, poněvadž jsou chudé tmelem. 

 Místy i chybí, takže se vrstva kopá co písek ku hotovení malty (vrstva 5.). 



Tvrdší červené lavice v lomu jsou výborným stavebním kamenem. 



Zkamenělinami jsou zdejší vrstvy velmi chudé. Krejčí uvádí 

 odtud, jak jsme již v předu uvedli, 



Volu quinquecostatu ve velkých exemplářích. 

 Zdá se, že pochází ze souvrství IXc. 



Také A. Popper ^•^) jmenuje škebli tuto rovněž ve velkých 

 exemplářích z červeného a světlošedého pískovce v Bezveli. 



Mně podařilo se nalézti ve vrstvě 8. 

 Pinnu decusatu velký exemplář. 

 Bryozoi nadarmo jsem hledal v nejvyšších vrstvách 13. a 14. Ne- 

 dostatek vápence je příčinou, že chybí. 



Ku zalesněnému vrchu Bezvelu přichází rokle od J, JZ, Z, SZ 

 a S. Sjednocují se v jednom důlu, jenž v kruhu úpatí Bezvelu ob- 

 kličuje a na V. straně jej opouští. V poloze těchto roklí nejlépe je 

 viděti, jak „bezvelák" chránil jako pevný příkrov vrch před splavením 

 a zachoval jej co ostrov zdejšímu okolí široko daleko viditelný 

 Vrchol jeho vypíná se 340 m n. m. 



56. Bakov, Trencin, Chudoplesy. 



Profil 76. 



Jižně od Bakova přístupny jsou vrstvy IXc. v Rybním důlu 

 v lomech při Koprnickém potoce v mocnosti 8 až 10 m. Tu a tam 



='3) Monografie Bělska 1891, str. 103. 



