Pásmo IX. křídového útvaru v Pojizeří. 67 



přístupny jsou ve stráni u Trenčína. U Chudoples, při silnici po J. 

 straně obce, shlédnouti lze nejvyšší vrstvy IXd. as při 242 m n. m. 

 Na to přikládá se již pásmo X. se svými vápnitými sliny blíže po- 

 vrchu v jíl rozpadlými, ku př. na dvoře č. d. 15. v (Jhudoplesích. 

 Z výchozů právě uvedených sestaviti lze tento profil. 



Profil 76. 



Vysočina u Brejlová a v okolí Baby 340 m n. m. 



^ ( Sliny tmavošedé na povrchu v jíl rozpadlé, obyčejně ornicí a po- 

 ' \ roštem lesním pokryté. Pozemky v tom oboru vlhké. 

 as 242 



X 



Pl, 



d Pískovec kvádrový zažloutlý S chudým vápnitým tmelem při J. straně 

 Chudoples. Spodní vrstvy tohoto souvrství nepřístupny. 



c Pískovec vápnitý, jemnozrnný, bělavý až světle šedý, při povrchu zre- 

 zavělý, sypký, s pevnějšími a tvrdšími lavicemi vápnitějšího pískovce 

 šedého, který se často v koulích jeví. V tom jsou více skameněliny 

 obsaženy: Lima multicostata. Lima elongata, Pecten curvatus, Vola 

 qninc[uecostata, Exogyra conica (h) a lateralis, Serpula socialis, Fukoidy. 

 Zlomky skořápek bílých všude hojné. 



Mlýn a lom u kovárny záp. od Trenčína. 210 a 211 m n, m. 



57. Debří-Bakov. 



Obr. 34a. 



Ve stráních Jizery mezi Debří a Bakovem jsou takové vrstvy jako 

 z Debří do Hrdlořez. Při stavbě dráhy hlavně byly odkryty pískovce 

 vápnité s pevnějšími vápencovitějšími lavicemi souvrství Wd. V pev- 

 ných vápencovitějších lavicích počíná se, zvláště u Bakova, častéji 

 vyskytovati Callianassa antiqiia. 



Fric ^^) podává seznam skamenělin nalezených při stavbě dráhy 

 od Krnska přes Ml. Boleslav, Bakov ku Mnichovu Hradišti. Mohou 

 tedy pocházeti z IXc i z IXcž. 



Oxyrhina Mantelli. Nautilus sublaevigatus. 



Osraeroides (šupiny). Turritella Noeggerathiaua. 



Pycnodus scrobiculatus. Aporhais sp. 



Pachydiscus peramplus (obrovské Cardium productum. 



exempláře). Protocardia hillana. 



^*; Jizerské vrstvy, str. 39. 



6* 



