Pásmo IX. křídového útvaru v Pojizeři 77 



dala obec Bělská Petrovi svolení k stavbě vápenice o dvou neb 

 třech děrách, a z každélio pálení byl Petr povinen obci odvězti šest 

 džberův vápna. Když dříví se zdražilo, nevyplácelo se pálení vápna 

 a na počátku tohoto století úplně zaniklo. Posud se jmenuje místo 

 za Suchým lesem u Vrchbělé „Vápenice" a u Vrátná „Na Vápenici". 

 Posledně bylo v Bélě užito vápna zdejšího při stavbě kaple nejsv. 

 Trojice r. 1811. a kaple u Vazačky. Nyní se pískovce jen ku stavbě 

 užívá." 



Friù^^) zmiňuje se o krajině Bakovské a Bělské takto: „Když 

 jsme se byli u nádraží Bakovského nálezem Bryozoû a klepet Cal- 

 lianas přesvědčili o bohatosti skamenělin a o vápenatosti skal, pře- 

 kvapuje nás na další cestě údolím ku Bělé nenáhlé ubývání těchto 

 vrstev a přibývání kvádrových pískovců, ze kterýchž tu podobně jako 

 v údolí Krnska vystupuje jeden po druhém." 



Krejčí ^'^) píše; „Písčito- vápnité pásmo Exogyrové jest pak ještě 

 dále na vysočině u Bělé a Kuřích Vod rozšířeno." 



65. Yrch Bělá (Horka, SllDeňák). 



Profil 85. Obr. 37. 



Severně od města Bělé jsou odkryté vrstvy pásma IX. v levé 

 stráni Bělského důlu podle cesty od rybníka v Podole až na vrch 

 Bělou takto : 



Profil 85. 



Obr. 37. 

 Vrchol hory Bělé. 341 m n. m. 



Neogen. Čedičová droha šedá se zrny křemene (z pískovce útvaru křídovélio) 



se žilami čediče černého a s kusy proměněného pískovce útv. kříd. . 20 m 



321 



■'■'j Jizei'ské vrstvy, str. 40. 



'^^) Studie str. 104, obr. 33. Jizerské vrstvy. 



fa 



