]10 XXXK. Cenèk Zahálka: 



stráni. Proto je nám vhod výchoz vrstev u mlýna č. d. 3. ve Vranově 

 kde hned ode dna důlu Jizerského počínají vrstvy velmi jemnozrnnéJio 

 písTiovce vápnitého; nad silnicí ii samého mlýna i skameněliny nalézti 

 můžeme. Vrstvy tyto ukazují, že veškeré vrstvy pásma IX. Pojizer- 

 ských strání, skorém od Dolanek až po Vranov, mají velmi podobné 

 petrografické složení. To je zvláště pozoruhodné, neboť vrstvy sou- 

 vrství IXtž. se v předchozích krajinách podstatně lišily od vrstev 

 souvrství IXc. svým hrubší materiálem křemenným i tam, kde bývalo 

 souvrství IXĎ. a IXa. přístupno. Ve Vranově jsme v místech, kde 

 ústila křídová Jizera do moře křídového. Vrstvy YLd., které bývají 

 v našem útvaru křídovém nejhrubší, jsou tu jemné jako v IXc. Ta 

 okolnost vede nás k myšlénce: nejsou též vrstvy souvrství IX&. a IXa. 

 v této krajině téhož složení co IXc. a IXř?. ? To ovšem rozhodnouti 

 nelze, když přístupny nejsou, spadajíce pod hladinu Jizery. 



Profil 112. 



Obr. 44. 

 Vrchol lomu na dvorku u mlýna č. d. 3. ve Vranově. 267'5 m n. m. 



."S í 1. Velmi jemnozrmiíj pískovec vájoniť^, poněkud glaukonitický, tmavo- 

 šedý, v nerovné kusy se lámající, s tmavomodrými peckami a kou- 

 lemi vápencovitejšimi téhož pískovce. Má dosti bílých teček vápen- 

 cových jak bývají v IXc. Mimo to šupinky muskovitu. Je to Area 

 suhglahra, Inoceramus Brongniarti,. Exogyva lateralis, Bhynchonélla 



plicatilis 4'0 



Silnice u mlýna. 



X 



1. Velmi jemnozrnný p)iskovec vápnitý, bohatší vápencovým tmelem, 

 velmi pevný a tvrdý, tmavošedý v nerovné kusy se rozpadávající 

 s pevnějšími vápencovitejšími peckami téJiož pískovce. Má četná zrnka 

 mikroskopického glaukonitu a šupinky muskovitu 2'5 



Pole na dně Jizerského údolí u železného mostu ve Vranově. 261 m. n. m. 

 Hladina Jizery as o 2 m hlouběji. 



Tak sledovati jsme mohli pásmo IX. až k samému ústí křidové 

 Jizery a až ku Krkonošské dislokaci, neboť vedle mlýna za č. d. 49. 

 padá již rozsedlina, podle níž nastalo ohnutí u překlopených vrstev 

 znázorněné na obr. 5. Vedle u č. d. 8. je již pásmo III. v téže výši 

 za rozsedlinou „r". 



í)3. Pod Sokolem. 



Profil 113. 



V nižší části levé stráně Jizerské od Rakous ku Vranovu viděti 

 je holé skály nejvyšší části souvrství YLd. Tvoří z lesa vystupující 



