118 XXXII. Čeněk Zahálka: 



veňský taras pásma IX. a Maloskalský hřeben, spadá pásmo III. ^ 

 které u Hodkovic lépe poznáme i s čárou dislokační. 



V Petrašovicích ve stráních potoka Bystré i Oharky, zvláště 

 při silnici sjíždějící v těchto stráních do Petrašovic odkryto bývá 

 souvrství IXa. 15 až 20 m, aniž by bylo celé odhaleno. Ve stráni 

 Oharecké na východ od Petrašovic až ku vrcholu kopce, který leží 

 západně od Hodkovic při silnici Petrašovické, lze pozorovati násle- 

 dující sled vrstev. 



Profil 118. 



Vrchol kopce Z. od Hodkovic, při silnici do Petrašovic. Cota 408 m n. m. 



^ c. Písčitý slin Šedý, s četnými yelmi iemnými zrnky glaukonitu, s jemnými 

 šupinkami muskovitu. Nejspodnější část souvrství IX c; tvoří vrchol 

 kopce a v něm otevřeného lomu 2 m 



h. Kvádrový piskovee kaolinický, hrubozrnný, bělavý, poměrně dosti pevný, 

 bez vápence, s hrubými zrny poměrně dosti tuhého kaolinu, s četnými 

 malými šupinkami muscovitu, zrna křemene: čirá, šedá, červená. Nej- 

 %l vyšší čásť tohoto souvrství přístupna v lomu. 



a. Velmi písčitý slin, přechodní to faciès do pískovců slinitých, šedý, tma- 

 vošedý, místy až do modra, na povrchu v nerovné desky se oddělu- 

 jící, bez nápadných skamenělin, s pevnějšími lavicemi neb koulemi 

 křemitého vápence. Písčité sliny mají bílé tečky vápencové a sporý glau- 

 konit, křemité vápence vzácný glaukonit. Ve východní stráni petrašo- 

 vické přístupno. 



X 



Cm 



Petrašovice. 



Ve výše zmíněném lomu pozoroval jsem sklon pískovce 9^ k Jihu. 



102. Hodkovice. 



Profil 119,, 120, 121. Obr. 48., 49. a 50. 



Okolí města Hodkovic náleží k jednomu z nejpoučnějších míst 

 v naši studii o útvaru křídovém v Pojizeří. Jsou tu nejen zajímavé 

 poměry geologické, ale i vrstvy pěkně přístupné. Krkonošská dislo- 

 kace dá se tu velmi dobře studovati. 



Mohelka prorážejíc zde Ještědské pohoří, odkiývá nám průřez 

 vztýčených vrstev Maloskalského hřebenu: pásmo I. a II. i s jejich 

 základem, na němž spočívají, totiž porfýrem. Hodkovický úval vy- 

 plněn je hlavně pískovci spongiovými a kvádrovými pásma III. a IV. 

 a sliny pásma V. — VII. Roveňský taras, na jehož spodní části starší 



