Pásmo IX. křidového útvaru v Pujizeří. 119 



Část města spočívá, sahá až na Kalvárii a složen je ze všech čtyř 

 souvrství pásma IX. 



Mdloskalský hřeben v Hodltovicích tvoří úpatí Ještědského po- 

 hoří u Blažkovy továrny, kde jej dráha Liberecká proráží. Spočívá 

 na červeném porfyru a složen je hlavně z pásma I. a IL, jež jsou 

 v dislokační poloze vztýčeny (vyzdviženy) o úhel 38'^ až 45° k JZ, 

 Lože vrstev u pásma I. nejsou rovná, nýbrž zohýbaná, proto se mění 

 sklon vrstev od 38*^ až do 45^ Z těchže příčin není také směr vrstev 

 stejný. Jde sice od JV. ku SZ., mění se však od 19 h 10° SZ. až 

 ku 20 li 10° SZ. *^) Nad silnicí u Blažkovy továrny dosahuje tento 

 hřeben skalní asi 45 m výše, avšak dále k JV. — k Radoňovicum — 

 se hřeben ten ještě zvyšuje. Po JZ. boku přikládají se sestupně až 

 k úpatí mladší a mladší vrstvy pásma IIL a IV., tak že konečně 

 u paty hřebenu přikládá se pásmo V., které lze sledovati v Hodko- 

 vicMm úvalu skorém až ku Z. okraji nádraží. Také v cihelně při S. 

 straně nádraží zjistil jsem podobné sliny jako u pásma V. Mocná 

 hlína diluvialní kryje vrstvy křídové mezi nádražím a Roveňským ta- 

 rasem na Pětihorce. Tak v hostinci u nádraží byla ve studni 12 m 

 mocná. Jaký tu mají sklon vrstvy křídové a k jakému pásmu náležejí, 

 nelze pro nepřístupnost pověděti. 



Tvar proíilu Maloskalského hřebenu a přilehlého úvalu, mocnost 

 vrstev a poněkud i petrografické složení překvapilo mne svou podob- 

 ností profilu na obr. 13. a 14. u Lipence a Hasinova mlýna ^'^) v Po- 

 ohří (viz tam). I zde jsou pásma III. a IV. v pískovcové facie změ- 

 něné a chovají velké množství jehlic spongií, zvláště v pásmu IIL, 

 jako tam Pásmo V. jako v Poohří a okolí Řípu nápadně jemnými 

 usazeninami slinu liší se od pásem předchozích. 



Sestavíme sled vrstev Maloskalského hřebenu a Hodkovického 

 úvalu od Blažkovy továrny až po Pětihorky jako vždy od mladších 

 vrstev k starším a třeba si představiti jich polohu dle našeho popisu 

 a vyobrazení. Lituji jen, že pro stále nepříznivou pohodu bjl jsem 

 nucen profilten v dešti prozkoumávati a nemohl mu větší práci vě- 

 novati. 



Profil 119. 



Obr. 48, 49. 

 Dislokační rozsedlina pod Pětihorkou. 



Diluvialní hlína žlutá až 12 m mocná pokrývá riepřistujjné vrstvy velké mocnosti 



od Roveňského tarasu s pásmem IX. na Pětihorce až ku nádraží Liberecké dráhy. 



• Nádraží Z. 



*') Nebrán ohled na deklinaci. 



*^) Pásmo II. útv. křid. v Poohří. Věstník Král. Česk. Spol. Nauk; 1897. 



