128 XXXII. Čeněk Zahálka: 



^ I ji. Pískovec vápnitý, jemnozrnný, tmavošedý do modra, v tenké ne- 

 1 1 c ^ pravidelné desky rozpadlý. Ve skále mokrý. Voda z něho prýští. 

 •% I Písčitým slínum na pohled podobný 5- O 



Kolejnice železniční při vchodu do tunelu. 



Vrstvy tohoto profilu ukazují, jaké jsou nepřístupné vrstvy IXc 4. 

 a IXfZo. v následujícím profilu ve stráni Mohelky u Třtí. Vrstvy IXfZ i. 

 profilu předchozího jsou Čerstvé, proto nemají vzhled kvádrový. Oba 

 profily srovnali bychom takto: 



Profil 123. Profil 124. 



lXd2, 8, 4 = lXd5 



IXd 1 — IXd i, 2, 5, 4 



IXc 1 z=: IXc 4 nejvyšší. 



106. Radostín. 



V zářezu železničním východně od Radostína v pravé stráni 

 údolí Mohelky pod zámkem Sychrovem nalézá se v oboru souvrství 

 IXíž. lavice Callianassová plná Callianassy antiquy. Také co do horniny 

 shoduje se s onou polohou, již poznali jsme v Dolankách u Turnova. 

 Možná, že je též v profilech našich u Radimovic a Třtí. V prvém by 

 padala do souvrství málo přístupných IXd2, 3, 4., v druhém do 

 oboru nepřístupného souvrství Wd 5. 



Také Krejčí ^^) píše, že v Jizerském pásmu kolem Sychrova 

 objevují se tytéž zkameněliny jako na stráních u Hrubého Rohožce 

 menovitè také Callianassa antiqua. 



107. Třtí, Červeníce u. Sychrova. 



Profil 124. Obr. 51. 



V levé lesnaté strání údolí Mohelky podlé cesty ze Třtí až do 

 lomu p. Kolomazníka z Červeníc, přístupno je dosti vrstev souvrství 

 c. a d. pásma IX. Přibylo tu vrstvám na mocnosti valně. Souvrství 

 IXcí. je bohato ojedinělými válcovitými jehlicemi spongií, které lupou 

 těžce poznati možno. Vrstvy IXd 3. mají četná klepeta Callianas. 

 V lXd3. překvapuje velké množství Limy pseudocardium. Souvrství 

 IXcž ], 2, 3, 4. tvoří jeden celek, který jsme již jinde jako kvádrový 



'•'^) Studie, str. 106, obr. 32. 



