Pásmo IX. křídového útvaru v Pojizerí. 135 



Čině Turnovské brázdí si Stebenka cestu až do pásma IX., ba i po- 

 straní rokle její zarývají se často až do pásma našeho. 



Daleko větší rozšíření na povrchu zemském má pásmo IX. po 

 pravé straně Jizery, poněvadž je zde slinitá faciès pásma X. jen v malých 

 ostrůvkách zachována. Po prvé se s pásmem IX. setkáme na Sli- 

 venské vysočině. Daleko větší rozšíření má ve Mšenské pláni mezi 

 Novými Benátky, Mšenem, Bakovem a Jizerou. Ač pokrývá plán tuto 

 l)řeiiroduá diluvialuí hlína, při Jizeře i úzký pás diluvialního štěrku, 

 přec ve stráních četných důlů bezpočtu profilů je přístupno. DůIy ty 

 mají obyčejně směr od SZ. ku JV. Sem patří Vrátenský s pobočným 

 Choroušeckým důlem, Strenický a Bezvelský důl a j. kratší neb po- 

 boční duly a rokle. 



Zcela odkryto je pásmo IX. v písčité vrchovině Bělské mezi 

 Bezdězem, Kuřími Vodami a Jizerou od Mnichova Hradiště ku Ba- 

 Ivovu. V jejích stráních údolních, jako je v Bělském důlu s postraním 

 Klokočským důlem, až do údolí Malé Jizery (Zábrdky), přístupna jsou 

 vyšší souvrství pásma IX. 



Vysočina Českodubská mezi Pohořím Ještěda s Maloskalským 

 hřebenem. Malou Jizerou, Čertovou Zdí a Jizerou od Mnichova Hra- 

 diště až ku Vranovu u Malé Skály, odkrývá vrstvy pásma IX. v četných 

 stráních pořičí Mohelky. Její svažina Sychrovská mezi Mohelkou a Ji- 

 zerou pokryta je mocnou diluvialní hlínou, ale i tu v menších roklích 

 od SZ. k JV. směřujících, viděti je vrstvy pásma IX. 



Nejlépe jsou ovšem odkryty vrstvy pásma IX. v pravé stráni 

 údolí Jizery. Z počátku od Kochánek ku Novým Benátkám omezeno 

 je pásmo IX. na nejvyšší polohu stráně, od Benátek ku Dražicům 

 klesá hlouběji. V Horkách zaujímá již celou stráň a při dalším za- 

 padání vrstev, tvoří pak od Kruska až do Vranova u Malé Skály 

 pouze souvrství IX c d. skalní stráně, jež stavbou dráhy a mnohých 

 silnic znamenitě jsou odkryty. 



Základ pásma IX. 



Základem pásma IX. je pásmo VIII. Jeho kvádrový pískovec, 

 Fuičův prvý Kokořínský kvádr, činí jej charakteristickým, tak že se 

 snadno od souvrství IXa, rozezná. Pouze v nejjižnější části Pojizerí 

 na Slivenské vysočině a u Benátek, kde nabývá podobného petrogra- 

 fického rázu jako pásmo IX., způsobuje rozeznání hranic mezi oběma 

 pásmy na počátku studia obtíže. Po bedlivém však srovnávání podaří 



