Pásmo IX. křídového útvaru v Pojizeřf. 137 



to boliato význačnými skamenèlinami jako dříve a zvláště Ostrea semi' 

 'plana na zvètraléra povrchu nejdříve do oka nám padá. 



Ostatně o pásmu X. zvláště pojednáno bude. 



Nevlastním patrem pásma IX. je diluvialní štěrk, bud labský, 

 jizerský neb ještědský. Hlína diluvialní kryje bud tyto štěrky aneb 

 přímo pokrývá pásmo IX. Čedič třetiliorní jen zřídka kdy je nevlastním 

 patrem pásma IX. 



Petrografie pásma IX. 



Horniny vyskytující se v pásmu IX. v Pojizeří náleží : vápencům, 

 písčitým slínum, pískovcům a slepencům. 



Písčité sliny skládají celé pásmo IX. v nejjižnější části Pojizeří 

 a z části u Sychrova a Hodkovic. Jsou obyčejně dosti glaukonitické. 

 Tu a tam mají šupinku muskovita. Nejvyšší vrstvy bývají nejvíce 

 glaukonitické (Jiřice, Horní Slivno). Barva jejich je šedá, větráním 

 stávají se zažloutlými, nejvyšší, nejvíce glaukonitické, větráním rezaví 

 (Jiřice, Nové Benátky). Oddělují se v desky, však také následkem 

 šikmých trhlin v nerovně kusy a třísky se rozpadávají. 



K severu větší díl těchto vrstev pásma IX. stává se písčitějším 

 a mění se v pískovce. Poblíž Jizery již v Dražících veškery vrstvy 

 písčitých slínů přechází v pískovce. Západně od Jizery tu a tam ještě 

 některá souvrství udržují ráz písčitých slínů. 



V souvrství IXc. v Zahájí u Řepína jsou ještě vrstvy 2, 3, 5, 6 

 písčitými sliny. U Chorušic však i ty přejdou již v pískovce, ač sou- 

 vrství IXcl. má vrstvy dosti blízké písčitým slínum. V Nemyslovicích 

 jsou již také vrstvy písčitých slínů na přechodu do pískovců a pod 

 Sovinkou také v pískovce již přešly. 



Vápenec čistý nikde se nenalézá. Je vždy pomíšen jemnými 

 zrnky Jcřemene s větším neb menším množstvím glaukonitu. Stálým 

 průvodcem písčitých slínů je hřemitý vápenec. Jeho zrnka křemenná 

 jsou mikroskopická. Někdy je dosti glaukonitický (Jiřice). Tvoří bud 

 souvislé lavice aneb koule, boule a pecky. Poslední jsou v horizontu 

 uloženy aneb nepravidelně ve stolici písčitého slinu roztroušeny. 

 Větráním písčitých slínů vyčnívají z nich koule vždy víc a více až 

 vypadnou. 



Mění-li se facie písčitých slínů v pískovce, pak se mění i kře- 

 mité vápence. Přibývá z počátku makroskopického písku křemenného 

 a tu nazýváme vápenec ten písčitým vápencem. I ten mívá v sobě 



