138 XXXII. Cenèk Zahálka: 



někdy dosti glaukonitu. Tvar jeho je týž jako u křeraitého vápence 

 V Dražících (viz v předu) v pískovci slinitém vězí. Týž obaluje takřka 

 koule vlnovité. Při lámání, odděluje se pískovec slinitý v oblých 

 kusech podle koulí písčitých vápenců. Týž zjev trvá i když se faciové 

 změní písčité vápence v pískovce. 



Stupňuje-li se změna faciová matečná horniny, v níž koule vá- 

 pencové vézí, pak se postupné méní i písčité vápence ve vápiité 

 pískovce. Udržují však po většině svůj tvar. Bud tvoří velmi pevné 

 a tvrdé lavice aneb koule a pecky. Mimo to se vyvinují zvláštní ne- 

 pravidelné kusy též velmi pevné a tvrdé, jež zveme shluky. Brzy se 

 podobají kusům desek s klikatými obrysy neb koulím se špičatými 

 výstupky atd. 



Na Bezvelu a v okolí Bělé vyloužil se z koulí takových vápenec 

 a zbyl po nich volný písek, který při lámání se vysype a zbude po 

 něm ve stěnách lomu dutina téhož tvaru, jakou měl shluk neb koule 

 vápnitého pískovce. 



Pískovce jsou nejrozšířenější horninou pásma IX. v Pojizeří. Od 

 čáry spojující obce Dražíce, Nemyslovice, Chorušice k severu panují 

 již samé pískovce. Jsou ovšem velmi rozmanité. V oboru souvrství 

 IXc panují v údolí řeky Jizery a málo na západ od ní jemnozrné 

 pískovce vápeníte. Lámou se v mocné stolice. Větráním rozpadávají 

 se podle šikmých trhlin na kusy nepravidelné. Menší jsou třískám 

 podobné. Bývají v nich jemné vápencové tečky bílé. Pod lupou ne- 

 jednou poznáváme, že jsou to malé zlomky skořápek bivalv, jmenovité 

 Ostreí a Exogyr. Původní barva jejích je modrá, která zřídka je 

 zachována ve větších vzdálenostech od povrchu. Obyčejně je šedá? 

 na povrchu často zažloutlá. Také v souvrství YKd, zvláště v údolí 

 Jizery, bývá tu a tam nějaké souvrství z těchto pískovců vápnitých 

 zvláště v Turnovsku ; vylouží li se z pískovce vápenec, rozsypává se 

 často v písek (Bezvel, Nová ves). Od Turnova na sever je v celém 

 Pojizeří zvláštní velmi jemnozrný pískovec vápnitý velmi pevný, tvrdý 

 a hutný, na prvý pohled vápenci podobný. Má písek křemenný mikro- 

 skopický. Týž je v souvrství IXc i IXd. 



Čím dále na pápad od Jizery, tím jsou pískovce o větších zrnech 

 křemenných. Tu převládají drohnozrné tam hrubozrné i velmi hrubo- 

 zrné. Drobnozrné mají zrna do velikosti máku; hrubozrné mají zrna 

 větší máku, a velmi hrubozrné mají zrna menší hrachu. Jich tmel 

 bývá ponejvíce vápnitý, k JZ. slinitý. Jsou deskovité aneb kvádrové. 

 Poslední mívají chudší tmel vápnitý, jsou sypcí, křehčí a snadno se 

 rozpadávají. Čím dále na Z. od řeky Jizery ku Polomeným Horám, 



