Pásmo IX. křidovébo útvaru v Pojizeří. 143 



Při posuzování sklonu vrstev třeba míti na zřeteli určitou plochu 

 vrstevnou, poněvadž pásmo IX. mění se velice ve své mocnosti. Na 

 vysočině Slivenské zvláště je pozorovati klínovité přibývání mocnosti 

 od Hfirního Slivna ku Kochánkám a Novým Benátkám (obr. 7.). 

 Následkem toho základová plocha jeho klesá a temeno vystupuje. 

 V další části Pojizeří přibývá též na mocnosti, ovšem né v takovém 

 poměru jako u Slivna. Pouhým okem vystihnouti lze sklon pouze 

 na severu. Avšak místní sklon bývá rozdílný od sklonu celkového, 

 jak jsme to i v jiných krajinách útvaru křídového, ku př. v Poohří, 

 shledali. O tom pojednáme však v článku o geotektonice útvaru kří- 

 dového v Pojizeří. Zatím jen uvedeme, že ve středním Pojizeří, na 

 př. mezi Sovinkou, Bukovnem a Dolním Krnskem je sklon temene 

 pásma IX. JJV. o velikosti 20', Podobný sklon jeví se po levé straně 

 Jizery. Mezi Zásad kou. Mnichovým Hradištěm a Hoškovicemi jest 

 JJV. a obnáší as 17'. Na severu, a sice po pravé straně Jizery 

 mezi Sychrovem, Dolanky u Turnova a Záborčím u Malé Skály zdá 

 se býti skorém jižní a nedosahuje 2", kdežto po levé straně Jizery 

 mezi Sokolem, Rotštýnem a Rohlinami jest ZJZ. o velikosti 4". 



Podle uvedených sklonů řídí se směry údolí, mnoha důlů a 

 roklí, které se ústí do Jizerského údolí. 



Příčina ku vytvoření se nynějšího Jizerského údolí nespočívá 

 jen v erosi, nýbrž také v tektonice zdejších vrstev. 



V Mohelnici vidíme na příčném průřezu Jizerského údolí vržení 

 vrstev (obr. 54.)- 



Profil od Jiřic k Novým Benátkám (obr. 8.) vykazuje též 

 dislokaci. 



Dislokace Mnichovo-Hradišťská ve způsobe vržení nápadná je 

 v Mnichově Hradišti a v Klášteře Hradišti (obr. 34 b). 



O dislokacích v Bezvelském důlu, Bělském údolí a v prodlou- 

 ženém směru Libuňského údolí zmínili jsme se při vysvětlení ku 

 obr. 34. a vrátíme se k nim i k jiným dislokacím v geotektonice 

 Pojizeří. 



Palaeontologie. 



Pásmo IX. je bohato skamenělinami ve střední a severní části 

 Pojizeří, kde souvrství IXc. a IXd. panují. Souvrství IXď. je velmi 

 chůdo na skameněliny a IXa. nepatrně vystupuje na povrch a i to 

 skamenělinami neaplývá. V jižním Pojizeří, kde se nedá ještě pásmo 



