154 XXXII. Ceaèk Zahálka: 



Tento nárys lze považovati za pokračování profilů od Vyšeho- 

 řovic na Starý Přerov (Obr. 3. při Pásmu I.), z údolí Labského 

 u Lysé do Nových Benátek (Obr. 8, při Pásmu IV.), takže obrazci za 

 sebou jdoucími: Obr. 3., 8. a 34ab. znázorněny jsou vrstvy útvaru 

 křídového celou šířkou útvaru od Vyšehořovic až ku Malé Skále. 



Obrazec 3. ukazuje, jak po silurských břidlicích Dd 4 a slabém 

 podkladu permském od Tlustovous k Vyšehořovicum následují vrstvy 

 pásma L, IL, III. a IV. až ku Přerovskému vrchu. Na obrazci 8. ná- 

 sledují po pásmu IV. pásma V., VI. se VIL a VIII. Na obou profilecli 

 zapadají vrstvy od břehu ku středa bývalého zálivu křídového. Na 

 počátku našeho nárysu (Obr. 34a.) u Kochánek ve stráni „Na pří- 

 kopech« objevují se pásma IV., V., VI. + VIL, VIIL a IX. Vyšší 

 vrstvy pásma IX. vystupují od Nových Benátek ku Dražicum, načež 

 se připojují již i vrstvy spodní pásma X. (které zvláště u Sedlce mimo 

 náš obrazec na povrch vycház). Všecka tato pásma zapadají ku Dra- 

 žicům. Zde nejvyšší část pásma VIII. již blízka je hladiny Jizery 

 a mezi Dražicemi a Horkami i tato zapadne pode dno Jizerského 

 údolí. Od Horek n. J. přibývá velice na mocnosti pásma IX. proti 

 proudu Jizery, tak že pouze souvrství IXc. a IXd. někdy i z částí 

 spodní pásma X. tvoří Pojizerskou stráň. Již v Horkách pozorovati 

 jest vývin souvrství IXd. z oboru pásma IX.; za Hrušovém vylučuje 

 se již zřetelné i souvrství IXc, a není pochybnosti, že by v Krnsku 

 již i souvrství IXS. a IXa. od vyšších souvrství se rozloučiti dala, 

 kdyby byla přístupna a nepadala pod dno Jizerského údolí, jak o tom 

 svědčí naše pozorování ve Strenickém důlu (obr. 21. při Pásmu VIIL). 



Od Dražic přes Horky n. J. k Hrušovu spodní vrstvy pásma IX. 

 sice ještě klesají, vyšší však vstoupají. Od Hrušová však dále proti 

 proudu Jizery vstoupají všecky vrstvy, souvrství IXc. a IXd., skláda- 

 jící stráň Pojizerskou až po Bezvelský důl v Debři. V Debři nejsou 

 nejspodnější vrstvy stráně přístupny. Jest pravděpodobno, že tu bude 

 již souvrství 1X5. skládati nejspodnější část stráně. Proto jsem si do- 

 volil souvrství to v nárysu naznačiti. 



Bezvelským důlem vyznačena je dislokační čára, od níž vrstvy 

 zaparlají ku Bělskému údolí. Souvrství IXd., které tvořilo vrchol 

 strání u Hrdlořez, octne se tak u Bakova u dna důlu. Bělským 

 údolím opět naznačen je obrat ve sklonu vrstev, neboC vrstvy pone- 

 náhlu vstoupají ku Klášteru Hradišti, kde údolím Zábrdky prochází 

 dislokační rozsedlina. Pásmo IX. se svým souvrstvím IXd. vrženo tu 

 po levé straně Zábrdky výše. Od Kláštera vstoupají vrstvy na nárysu 

 našem až do Mohelnice. Vrstvy ty vstoupaly by i dál a dále, kdyby 



I 



