Studie jednoduchého kohereni. 21 



Někdy se stávalo, že se odpor ustaloval po úchylce ballistické pří 

 témže tlaku a ua témž kontaktu ua dvou a více různých hodnotách, 

 které tvořily určité stupně odporu kohereru, na kterých tento byl 

 buďto zvláště citlivým vůči indukčnímu vlivu jiskry, nebo zase naopak 

 zvláště necitlivým. Týž úkaz pozoroval Tatlob'-^) při jednoduchém 

 kohereru z elektrod niklových. 



Výsledky pozorování ballistických úchylek galvanometru, způ- 

 sobených dočasnou změnou odporu kohereru sestaveny jsou v tabulce 

 čís. 3. Vynecháno jest měření č. 4, při němž úchylky nepozorovány 

 a měření č. 5, kdy úchylky byly velmi napatrné. Negativní výsledek 

 tohoto měření souhlasí s měřením úchylek ballistických na deskách 

 s vrstvou starší nebo s vrstvou slunečním světlem osvětlenou. Pěkným 

 příkladem jsou měření č. 6, č. 3 a Č. 9, které zároveň poukazují k vý- 

 sledku již dříve uvedenému, že totiž povaha vrstvy vyniká lépe při 

 vrstvách silnějších než slabších. Z dalších závislostí ballistické úchylky 

 na veličinách měřených vyniká ubývání citlivosti Jcohererti s tlakem. 

 Při vysokém tlaku nereaguje koherer na jiskru vůbec, největší citli- 

 vosti vrstvy neodpovídá tlak nejmenší ale jistý tlak střední. 



Co se týče velikosti úchylek ballistických překvapují vedle ob- 

 vyklých úchylek positivních, které značí zvětšování se odporu ko- 

 hereru vlivem jiskry, případy (a to dosti četné) úchylek záporných, 

 které dokazují, že za některých okolností vrstva chová se jako obyčejný 

 koherer. V hodnotách absolutních jest toto zmenšení odporu kohereru 

 mnohem menší nežli častěji se vyskytující zvětšení odporu vlivem 

 jiskry, co pak je při onom zmenšování odporu velice charakteristickým 

 jest okolnost hez výjimky vždy pozorovaná, že totiž při tomto zmen- 

 šování odporu stává se vrstva pro všechen cíaís/ účinek jisker naprosto 

 necitlivou. Zajímavý případ tento jest v tabulce čís. 3 označen 

 vždy 0. 



První ballistická úchylka pozorována byla vždy po změření 

 ustáleného odporu, doba (v minutách) ])od číslem, udávajícím velikost 

 ball, úchylky uvedená značí, kolik minut uplynulo od měření odporu 

 k pozorované úchylce ballistické. Další udání časová určují okamžik 

 následujících jisker, kterými postupně, sotva že se silně tlumená 

 magnetka galvanometru ustálila, na koherer působeno. 



-') A. H. Tayloe, „Notes ou the Coherer". The Phys. Review 16. pg 199. 

 1903. 



