28 XXXVI. V. Novák a B. Macků: 



jiskry vznikající. Úchylka první jiskrou způsobená bývá obyčejné 

 nejvetši, pozoruje-li se úchylka jiskrou druhou, sotva že se odpor na 

 původní hodnotě ustálil — a to, jak patrno z differencí časových ode- 

 čtení, nastávalo velmi záhy — jest již úchylka menší, jakoby koherer 

 stával se méně citlivým; po několika jiskrách se však objeví vyrůst 

 úchylky a lze při některých vrstvách za určitých podmínek tlakových 

 pozorovati řadu takovýchto periodických průběhů ballistických úchylek. 



Výsledek tento nabádá k předpokladu, že účinek jiskry není 

 tak krátkého trvání, jak by tomu pozorované ustálení odporu ua- 

 svedčovalo. Odpor vrstvy se ve skutečnosti tak hned neustálí, ač se 

 k jisté hodnotě hned v několika desetinách minuty značně přiblíží. 

 Změna vrstvy jiskrou způsobená trvá a má charakter periodický, tak 

 že nová jiskra může účinkem svým zastihnouti vrstvu ve stavu pro 

 změnu odporu více nebo méně příznivém ; dle toho jest pak balli- 

 stická úchylka větší nebo menší. Hypothesu předešlou podporují též 

 pozorování, při nichž nebyla bailistická úohylka první jiskrou způ- 

 sobená maximální (viz měření 1. při tlaku 9'2, 34'4 a 64"4; měření 

 č. 2. při tlaku 47"6; měření čís. 3. při tlaku 8*4, 9*2; měření 7. při 

 tlaku 6'7 atd.) 



Předběžnými pokusy i na jiných formách jednoduchého kohereru 

 přesvědčili jsme se totiž, že při přerušení proudu kohererem prochá- 

 zejícího nastává také účinkem extraproudu dočasná změna odporu 

 kohereru. Poněvadž pozorování úchylek ballistických následovalo po 

 pozorování úchylek, z nichž měřen odpor, předcházel již před účinkem 

 první jiskry podobný účinek extraproudu. Dalším důvodem uvedené 

 hypothesy byl účinek rychlé superposice několika jisker. Dle tempa, 

 v jakém dvě neb více jisker za sebou na koherer působilo, pozoro- 

 váno bylo sesílení nebo seslahení úchylky ballistické, tedy zřejmý dů- 

 kaz periodické povahy působení jiskrového. 



Význam maximálních a minimálních úchylek ballistických jest 

 velmi jednoduchý, ukazuje se prostě v těch případech, kdy odpor 

 vrstvy za daných poměrů odpovídá určitým těm stupňům odporovým, 

 na kterých se zvláště snadno ustaluje a o kterých již dříve byla 

 zmínka. 



IV. 



Měření odporu kohereru s vrstvou chloridu mědičnatého. Vliv jiskry. 



Výsledky měření odporu kohereru s vrstvou chloridu sestaveny 

 jsou podobně jako v oddílu I. v tabulce č. 4. při stejné úpravě a vý- 



