10 XLV. Bedřich Macků: 



Křivky proudové budou míti ua strauè hrotu větší hustotu než 

 na straně desky. Nebude se tedy výsledek qualitativně lišiti od toho, 

 jaký obdržíme pro komolý kužel. Mimo to k vůli jednoduchosti mů- 

 žeme považovati plochy stejného potenciálu za roviny rovnoběžné 

 k základnám. 



Teplo Joulovo bude míti za následek otepleni celého kužele, a 

 tedy zvětšení odporu, a sice stejné, ať prochází proud tím neb oním 

 směrem. 



Jinak jest tomu však při teple Peltierově. Dejme tomu, že proud 

 má takový směr, že na straně širší se teplo produkuje, tedy strana 

 tato se otepluje, na straně užší pak konsumuje, tedy strana tato se 

 ochlazuje. Množství tepla produkovaného jest rovno množství tepla 

 konsumovaného. Přihlížíme-li k ztrátám, jsou tyto jistě větší na straně 

 širší (kde se teplo vyvinuje) než na straně užší, neboť tam velká 

 plocha se dotýká kovu teplo snadno vedoucího. Změna teploty z obou 

 stran dospěje v témže čase stejně hluboko. Avšak na straně širší se 

 totéž množství tepla rozprostře do hmoty větší než na straně užší, a 

 bude tedy zvýšení teploty a tím i zvětšení specifického odporu menší, 

 než bude snížení a tím zmenšení odporu na straně užší. Mimo to 

 táž délka konce užšího má větší odpor než táž délka konce širšího, 

 a proto i změna na konci užším bude ve změně celkového odporu 

 více rozhodovati než změna na straně širší. Musí tedy v tomto pří- 

 padě teplem Peltierovým nastati zmenšení odporu, Jde-li proud smě- 

 rem opačným, nastane ovšem zase zvětšení. Teplo Joulovo v obou 

 případech odpor zvětšuje. 



Dle toho, jaký jest poměr tepla Joulova k Peltierovu, může se 

 při prvém směru proudu odpor kužele proti původnímu: 1. zmenšo- 

 vati, převládá-li Peltierovo nad Joulovým, 2. neměniti, je-li mezi 

 oběma rovnováha, 3. zvětšovati, převládá-li Joulovo nad Peltierovým. 

 Teplo Joulovo tvoří se uvnitř celého odporu, bude míti tedy menší 

 ztráty než Peltierovo na vnějších plochách vznikající, z čehož plyne, 

 že se může případ prvý a druhý měniti ve třetí. Při druhém směru 

 proudu pak musí nastati jen zvětšování odporu, neboť oboje tepla 

 ve svém účinku na změnu odporu se podporují. 



Zjevy pozorované na kohereru s vrstvou bromidu mědičnatého 

 uvedou se v souhlas s tímto výkladem přijmeme-li, že při proudu 

 jdoucím od hrotu k desce nastává u hrotu oteplení, u desky ochla- 

 zení. Výkladu tomuto odporuje jen pok. č. 13. 16—24. Změna tu na- 

 stavší mohla však míti i příčiny jiné, především oxydací hrotu. Táž 

 příčina mohla i způsobiti několik prvých odporujících úcli)lek u mě- 



