o některých eniptivních horninách z okolí Mělníka a Mšena. 7 



podlouhlých zrnek neb i širokých krátkých jehlic. Nemalý díl hmoty 

 náleží magnetitu a nefelinu, ojediněle nalezeno i zrnko apatitu. 

 Magnetit má obyčejné tvary, nefelin jest většinou omezen allotriomorfné 

 dle tvaru soiisedních augitů a jen málo kdy zdá se býti blízek omezení 

 krystalografickému. Sklo dá se dílem zřetelně rozeznati, dílem spíáe 

 tušiti jako spojivo některých velmi jemné vyvinutých skupin augitových. 

 Struktura základní hmoty blíží se tedy struktuře některých jemné 

 složených nefelinitů neb nefelinických basaltů. 



Aitgit tvoří v hornině dvě generace, starší v podobě vrostlic, 

 mladší ve hmotě základní. Vrostlice ve výbruse jeví se býti zbarveny 

 světle žlutavě hnědě a jsou opatřeny místy na okraji slabým proužkem 

 barvy temnější s nádechem do fialová. Pleochroismus jest velmi slabý 

 a jeví přechod od tonu žlutavě hnědého do žlutavého, místy však 

 jest úplně nezřetelný. Nejvyšší dvojlom nemohl býti přesně stanoven, 

 ježto ve výbruse nebyl nalezen žádný přesný průřez dle co P co. 

 Podélné průřezy jsou šesti- neb čtverhrané, příčné průřezy jsou osmi- 

 boké s převládající plochou orthopinakoidu. Krystaly jsou omezeny 

 plochami (100) (010) (110) (111). Štěpnost ve průřezech jest zřetelná 

 dle (110). Uzavřeuinami v augitech jsou velmi hojná zrna magnetitová, 

 v menším počtu objeví se uzavřeniný skelné, jež uloženy jsou zonálně, 

 obyčejně při samém okraji. Augity hmoty základní dosahují délky 

 0'02— 0-12 mm a jsou většinou téže barvy jako vrostlice, místy však 

 značné světlejší. Poměrné množství veškerého augitu v hornině tvoří 

 přes ^/^ celé hmoty. Magnetit činí zrnka nestejně velká. Ve vrost- 

 licích augitových obsažena jsou zrnka drobná, jiná, dílem značné 

 větší, dílem mikroskopicky opět drobná až velmi drobná zrnka činí 

 příměs hmoty základní, při čemž větší zdají se tvořiti jakési vrost- 

 lice ve hmotě té, kdežto nejmenší činí dojem vlastních součástek 

 hmoty základní. Celkem jest magnetitu v hornině asi V4 celé hmoty její, 



Mikrochemickou reakcí dokázáno bylo ve hmotě základní značné 

 množství Na. Lom světla nefelinové hmoty jest stejný neb o něco nižší nežli 

 v kanadském balsamu. Dvojlom patrný, ač místy velmi slabý. Množství 

 nefelinu činí méně než Y16 celé hmoty horniny. Čiré sklo má lom 

 zřetelně nižší nežli kanadský balsam. 



Celkem vyvinovaly se součástky hmoty základní asi tím pořádkem, 

 že nejprve vyvinovalo se něco magnetitu, brzy však magnetit i au- 

 gitové vrostlice zároveň, při čemž část magnetitu, v podobě drobnějších 

 zrnek byla uzavřena vrostlicemi augitovýrai. Po vývoji vrostlic au- 

 gitových nastala změna v poměrech krystalace, začala se vyvinovati 

 hmota základní, při tom však magnetit dále rostl, i nový ještě se 



